Головуючий суддя в суді І інстанції
Справа № 374/24/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2015 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді: Козіної С.М.

при секретарі: Коверзі Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в АДРЕСА_1 справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Ржищівська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

21.01.2015 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Ржищівська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_5. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно: житловий будинок та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1. Про смерть батька позивачка дізналася лише ІНФОРМАЦІЯ_2 від своєї тітки ОСОБА_6 Спадкоємцями померлого крім позивачки є її брати ОСОБА_4 та ОСОБА_7, а також дружина батька ОСОБА_3 Про те, що батько перебував у шлюбі з ОСОБА_3, позивачці стало відомо лише 21.01.2015 року в Ржищівській міській державній нотаріальній конторі під час видачі свідоцтв про право на спадщину. Брат позивачки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 вчасно звернулись до Ржищівської міської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини.

У зв'язку з тим, що позивачкою було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, Державним нотаріусом Ржищівської міської державної нотаріальної контори Отькало С.В. було направлено лист позивачці та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини.

Так як, позивачка не мала можливості приїхати до АДРЕСА_1 через значну відстань між місцем її постійного проживання в АДРЕСА_2 та місцем знаходження спадкового майна, то вона вважає причину пропуску 6-ти місячного строку на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори поважною. Крім того, батько й мати позивачки вже багато років не проживали разом, батько мешкав в АДРЕСА_1. Позивачка спілкувалась з батьком по телефону, але останнім часом більше 6 місяців вона йому не телефонувала.

В позовній заяві позивачка просить суд визнати причину пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, поважною та визначити їй, додатковий строк для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги, викладені в позовній заяві заяві підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені вище.

Представник позивачки ОСОБА_9 в судове засідання не з'явилась з невідомих суду причин, хоча про час, день та місце слухання справи була повідомлена належним чином.

Відповідачка ОСОБА_3 та представник відповідачки ОСОБА_10 позовні вимоги не визнали в повному обсязі, подали письмові заперечення проти позову, в яких просили відмовити в задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився з поважних причин, подав заяву згідно якої позовні вимоги визнав в повному обсязі, просив проводити розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився з поважних причин, про що надав письмову заяву, згідно якої не заперечує проти позову у випадку наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, просить суд проводити розгляд справи без участі представника Ржищівської міської державної нотаріальної контори.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, щодо відмови в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Ржищівська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в повному обсязі, обґрунтовуючи своє рішення нижчезазначеними доказами.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 20).

Позивачка ОСОБА_2 є дочкою померлого, що підтверджується свідоцтвом про її народження серії НОМЕР_2 від 31.03.1981 року (а.с. 6).

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачка протягом встановленого законодавством строку не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується письмовим доказом по справі: лист № 171/02-14 від 21.01.2015 року Ржищівської міської державної нотаріальної контори (а.с. 21).

Згідно вимог статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її; за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Пунктом 23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно практики Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд не може прийняти до уваги на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини надані позивачкою листок непрацездатності серії НОМЕР_3 від 16.01.2015 року про перебування позивачки на амбулаторному лікування в період з 16.01.2015 по 23.01.2015 року та довідку Горенської медичної амбулаторії від 15.01.2015 року про перебування позивачки на прийомі у лікаря 14.01.2015 року і 15.01.2015 року, оскільки останнім днем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 було ІНФОРМАЦІЯ_2.

В судовому засіданні жодних доказів для підтвердження поважності причин пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини надано не було, а посилання на значну відстань між місцем її постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна, не можуть прийматися судом до уваги при вирішенні спору, оскільки згідно приписів вищенаведених правових норм ці причини не є такими, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення дій по прийняттю спадщини після смерті батька.

У позовній заяві ОСОБА_2 посилається на те, що про смерть свого батька ОСОБА_5 вона дізналася від своєї тітки ОСОБА_6 лише ІНФОРМАЦІЯ_2, тобто через шість місяців, незважаючи на те, що проживає з померлим в межах однієї області, а віддаленість населених пунктів становить 100 км, що є загальновідомими обставинами та не потребують доказування в силу ч. 2 ст. 61 ЦПК України.

Також позивачка вказує, що впродовж останніх 6 місяців вона не мала відомостей від батька, оскільки не могла до нього додзвонитись, однак перед цим підтримувала з ним зв'язок по телефону. У той же час, жодних заходів для встановлення причин відсутності зв'язку з батьком нею вжито не було, незважаючи на обізнаність про точне місце проживання останнього.

У даному випадку несвоєчасне отримання інформації про смерть батька не може бути підставою для поновлення строку, так як у відповідності до вимог законодавства України та моральних засад суспільства повнолітні діти, зобов'язані піклуватися та утримувати батьків, проявляти щодо них турботу, цікавитися про стан здоров'я та умови життя. Позивачкою таких дій по відношенню до батька вчинено не було.

Зважаючи на вищезазначене, суд не може прийняти до уваги показання свідків ОСОБА_6, ОСОБА_11, ОСОБА_12 щодо часу отримання позивачкою відомостей про смерть батька.

Також суд враховує судову практику, зокрема Рішення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 3 жовтня 2012 року № 6-42237св11 по аналогічній справі, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, при розгляді якої також було встановлено, що проживання в різних населених пунктах, не підтримання стосунків понад 10 років та необізнаність про смерть не є об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали позивачам у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини.

Аналізуючи всі наведені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заявлених вимог, з огляду на недоведеність обставин поважності причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 58, 59, 60, 61, 88, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Ржищівська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення виготовлено 24.04.2015 року.

Суддя: