overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 536/1962/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2015 року Кременчуцький районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді Кузнецов А.В

при секретарі Гусач С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача про стягнення аліментів в розмірі

? частини з всіх видів доходу відповідача на утримання неповнолітньої дитини, мотивуючи тим, що з відповідачем перебувають в шлюбі з 2011 року, мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Дитина проживає з матір'ю і знаходиться на її утриманні. Відповідач добровільно матеріальної допомоги на утримання доньки не надає, тому вона просить стягнути з нього аліменти за рішенням суду.

Позивач в судове засідання надала письмову заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, відповідач надав письмову заяву з проханням слухати справу без його участі, проти позовних вимог не заперечує.

Матеріалами справи встановлено, що сторони з 2011 року знаходяться в шлюбі, мають дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з матір'ю і знаходиться на її утриманні. Відповідач, як батько дитини, добровільно не надає матеріальної допомоги на утримання дочки.

Згідно ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

За таких обставин суд постановляє рішення про стягнення аліментів.

Керуючись ст.ст.180, 181, 182, 183, 191 СК України, ст.10, 11, 81,88,209, 212, 214, 215,367 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Кременчук аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3, народження ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 в розмірі чверті доходів відповідача, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 28.08.2015 року і до повноліття дитини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави 243 гривні 60 коп. судового збору

Рішення про присудження аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення

Суддя А. В. Кузнецов
Провадження №2/263/367/2015
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2015 року Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Турченка О.В., при секретарі Грачовій О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, у якому вказала, що 17.11.2005 року між ними був зареєстрований шлюб. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. На теперішній час між нею та чоловіком склалися неприязні стосунки через психологічну несумісність, різні погляди на сімейне життя, відсутність взаєморозуміння, що призвело до втрати почуття любові та поваги один до одного, мешкають окремо. Вважає, що родина розпалася остаточно й відновити шлюбно-сімейні стосунки неможливо.

Позивачка у судове засідання не з'явилася, надала заяву з проханням розглянути справу за її відсутності, наполягала на задоволенні позову.

Відповідач у судове засідання не з'явився, надав суду заяву з проханням розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги не визнав повністю.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд встановив, що сторони одружені з 17.11.2005 року (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 17.11.2005 року). Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Тривалий час подружжя разом не мешкає, спільного господарства сторони не ведуть, фактично припинили шлюбно-сімейні стосунки, у наданий судом для примирення строк сторони не помирилися.

Таким чином, суд вважає, що шлюбно-сімейні стосунки між сторонами припинені остаточно, тому розриває їхній шлюб.

Спору про поділ майна та місце проживання дітей немає.

Керуючись ст.ст.10, 11, 58-61, 88, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 17 листопада 2005 року у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис №1173, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Донецької області через Жовтневий районний суд м. Маріуполя протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя О.В.Турченко
Справа № 539/3346/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2015 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

В складі: головуючого судді - Волювача О. В.

при секретарі - Джадан І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лубнах справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У позові вказав, що 19 червня 1998 року вони з відповідачкою зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають повнолітню дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Подружнє життя з відповідачкою не склалось через різні погляди на життя, у зв'язку з чим між ними часто виникали сварки. Позивач вважає, що подальше збереження їх шлюбу неможливе і прохає суд розірвати шлюб з відповідачкою.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримав повністю, наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідачка ОСОБА_2 проти позову не заперечує. Після розірвання шлюбу прохає залишити їй прізвище «ОСОБА_2».

З'ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб між собою 19 червня 1998 року (а.с.5). Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Судом також встановлено, що сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують, спільне господарство не ведуть, намірів зберегти сім'ю не мають, шлюбні відносини між ними припинені, а тому сім'я розпалась остаточно. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідачки на користь держави відповідно до ч.3 ст. 88 ЦПК України, оскільки позивача звільнено від сплати судового збору (а.с.3).

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст.ст. 10, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Шлюб, зареєстрований 19 червня 1998 року виконавчим комітетом Березотіцької сільської ради Лубенського району Полтавської області під актовим записом №4 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, розірвати.

При внесенні відомостей до державного реєстру актів цивільного стану громадян відповідачці залишити прізвище «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 487 грн. 20 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу до апеляційного суду Полтавської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду Волювач О. В.
ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
С У Д О В И Й Н А К А З
Справа № 210/1248/15-ц
Провадження № 2-н/210/67/15
"03" квітня 2015 р. м. Кривий Ріг
Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Костенко В. В., розглянувши заяву ПАТ "Криворіжгаз" до ОСОБА_3 про видачу судового наказу, щодо стягнення боргу за спожитий природний газ.
Відповідно до вимог ст.ст. 509, 525, 526, 611, 622 ЦК України, ст.ст.95, 102,103,104 ЦПК України, -
Стягнути з боржника ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, на користь ПАТ "Криворіжгаз" судовий збір у сумі 121,80 грн. (сто двадцять одна грн. 80коп.).
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: В. В. Костенко
Згідно зі ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі-ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (ст. 105-1 ЦПК України).
Наказ набрав чинності "____" __________________201__ року
Наказ видано "____" __________________201__ року
Строк пред'явлення до виконання "____" __________________201__ року
Суддя:
Дата надходження судового наказу на виконання. Повне найменування установи, підприємства, організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанні. Загальна сума, відрахована за судовим наказом. Дата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачеві. Підстава повернення судового наказу. Підпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Гребінківський районний суд Полтавської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 528/897/15-ц
С У Д О В И Й Н А К А З
14 вересня 2015 року м. Гребінка
Суддя Гребінківського районного суду Полтавської області Татіщева Я.В., розглянувши заяву ДП Південна залізниця в особі ВП «Гребінківське будівельно-монтажне експлуатаційне управління» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 заборгованості за надані послуги з водопостачання та водовідведення, у відповідності до ст. 629 ЦК України, ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст. 95-96, 103 ЦПК України, -
2. Стягнути солідарно із ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 609 (шістсот дев'ять) грн. 00 коп. судового збору.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачеві.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження.
Відповідно до вимог ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Я. В. Татіщева
Гребінківський районний суд Полтавської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 528/909/15-ц
С У Д О В И Й Н А К А З
14 вересня 2015 року м. Гребінка
Суддя Гребінківського районного суду Полтавської області Татіщева Я.В., розглянувши заяву ДП Південна залізниця в особі ВП «Гребінківське будівельно-монтажне експлуатаційне управління» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з водопостачання та водовідведення, у відповідності до ст. 629 ЦК України, ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст. 95-96, 103 ЦПК України, -
2. Стягнути із ОСОБА_1 609 (шістсот дев'ять) грн. 00 коп. судового збору.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачеві.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження.
Відповідно до вимог ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Я. В. Татіщева
Справа № 201/4952/15-ц
Провадження № 2о/201/79/2015р.
У Х В А Л А

02 квітня 2015р. суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська - Ткаченко Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 про визнання фізичної особи безвісно відсутнім,

В С Т А Н О В И Л А:

В Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська 27.03.2015р. надійшла вищевказана позовна заява ОСОБА_1, яка була передана в провадження судді Ткаченко Н.В. 30.03.2014р.

Ознайомившись із позовною заявою, вважаю за можливе на підставі ст.ст. 119, 121 ЦПК України залишити їх без руху з наступних підстав:

- Відповідно до ч. 2 ст. 26 ЦПК України, у справах окремого провадження особами, які беруть участь у справі, є заявники, інші заінтересовані особи, їхні представники. Як вбачається з заяви, наданої заявником, найменування поданого до суду документу зазначено як позовна заява, тоді як відповідно до 247 ЦПК України, подається заява в порядку окремого провадження. Крім того, ОСОБА_1 зазначає себе як позивача, тоді як він є заявником по справі та взагалі не зазначає заінтересовану особу (організацію, якій необхідно буде подати копію рішення суду про визнання особи безвісно відсутньою).

Таким чином, пропоную заявникові ОСОБА_1 привести заяву про визнання фізичної особи безвісно відсутнім у відповідності до ст. 247 ЦПК України.

Після усунення вищевказаних недоліків, заявникові слід подати копію заяви з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників процесу.

Крім того, з огляду на положення ст. 248 ЦПК України, заявникові слід надати суду наступні відомості відносно свого батька ОСОБА_2: про відоме заявникові місце роботи ОСОБА_2, відомості з виконавчої служби про те, коли припинилися відрахування аліментів на користь заявника (довідку про заборгованість по аліментам, тощо), акти за місцем реєстрації батька, з якого саме періоду він не проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, ХПФ АДРЕСА_1 (адже у листі сільського голови Русько-Лозовської міської ради Дергачівського району Харківської області лише зазначено, що ОСОБА_2 на теперішній час не проживає).

Також, у разі наявності, заявникові слід подати суду копію свідоцтва про своє народження.

За таких обставин, вважаю за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи безвісно відсутнім, надавши строк для усунення недоліків - 5 (п,ять) днів з дня отримання копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 121, 210 ЦПК України, суддя ,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи безвісно відсутнім - залишити без руху, і запропонувати заявникові усунути недоліки протягом 5 (пяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали суду в зазначений термін, заява вважається неподаною і підлягає поверненню заявнику.

Суддя : Н.В.Ткаченко
Справа № 211/917/15-ц
Провадження № 2/211/884/15
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

06 квітня 2015 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сарат Н. О.

при секретарі Зоріній С.М..

за відсутності сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду 12.02.2015 року із вказаним позовом, в якому зазначив, що перебуває у шлюбі з відповідачем з 11.11.2006 року, який був зареєстрований Довгинцівським РАГС КМУЮ Дніпропетровської області, актовий запис за № 776.

Сторони перестали підтримувати шлюбні відносини, кожен веде своє особисте життя. Сторони перестали вести спільне сімейне господарство, мешкають окремо, фактичне існування їх сім*ї припинилося. Поновлювати шлюбні відносини позивач не збирається, шлюб носить формальний характер. При таких обставинах позивач вважає, що їхня з відповідачем сім'я розпалася остаточно, вичерпала себе і примиренню не підлягає.

Позивач в судове засідання не з'явилася, надала заяву, в якій зазначила, що позов підтримує, та просить суд розглянути справу без участі позивача.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти позову не заперечував, позовні вимоги визнав.

Оскільки судове засідання проводиться без участі сторін, суд вважає, що його можливо провести без фіксування технічними засобами, на підставі наявних у справі матеріалів, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України.

Дослідивши докази наявні у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 11.11.2006 року, який був зареєстрований Довгинцівським РАГС КМУЮ Дніпропетровської області, актовий запис за № 776 (а.с. 8 - копія свідоцтва про шлюб).

Таким чином, приймаючи до уваги те, що сторони не ведуть спільного господарства, проживають окремо і примирення між ними не можливе через припинення сімейно-шлюбних відносин, а також приймаючи до уваги вимоги ч.1 ст.24 СК України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами належить розірвати.

Згідно ст. 113 СК України, особа яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.104,105,109,110,112 СК України, ст.ст.10,60, 88, 197,208-210,212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований Довгинцівським РАГС КМУЮ Дніпропетровської області, актовий запис за № 776 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1.

На рішення може бути подана апеляційна скарга в апеляційний суд Дніпропетровської області через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: Н. О. Сарат