Провадження № 2/185/6097/15
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

16 грудня 2015 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючий - суддя Боженко Л. В.,

секретар - Полуциган О. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася через суд із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 01.10.1977 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем по справі. Від даного шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Їх сімя розпалася через суперечки, непорозуміння один з одним, різні погляди на життя. Вони ніяких подружніх стосунків з відповідачем не підтримують, сумісне господарство не ведуть. Тому просить шлюб розірвати та стягнути судові витрати з відповідача.

В судове засідання позивач надала заяву про слухання справи в її відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявилася. Про день слухання справи був повідомлен належним чином, через газету «Вісті Придніпровя» (№98 від 10.12.2015 року). Причини неявки не повідомила.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають повному задоволенню.

Згідно ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Те, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії І-КИ № 014425 виданого 05.07.2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Павлограду Павлоградського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської області. (а.с. 6)

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні встановлено, що сторони ніяких подружніх стосунків не підтримують, сумісне господарство не ведуть, тобто сімя розпалася остаточно, збереження сімї неможливе, так як подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суттєво суперечити інтересам сторін. Строку на примирення стронам не потрібно. За таких обставин у суду є всі підстави для повного задоволення позову.

Згідно до ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шдюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити своє шлюбне прізвище

Відповідно до ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати на сплату судового збору в сумі 487,20 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 104,105,109,110,113,114 Сімейного Кодексу України, згідно ст.ст.10, 60, 88, 212 ЦПК України , суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 01.10.1977 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Павлограду Павлоградського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської обл, актовий запис № 801.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище Борисова.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана в Апеляційний суд Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Л. В. Боженко