Справа №333/759/15-ц
Провадження №2/333/977/15
УХВАЛА

Іменем України

21 травня 2015 року м.Запоріжжя

Комунарський районний суд м.Запоріжжя у складі:

головуючого судді Тучкова С.С.,

при секретарі Шелесько Ю.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу №333/759/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Комунарського районного суду м.Запоріжжя знаходиться цивільна справа №333/759/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

16.03.2015 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, в якій позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом заборгованість у розмірі 194069,35 гривень, а також надати відстрочку сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

У судовому засіданні, під час розгляду питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, представник позивача заперечував.

Представник відповідача у судовому засіданні просив суд прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом.

Позивач, відповідач, будучи належним чином повідомленими судом про час та місце розгляду справи, у судове засідання не зявилися.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, зокрема, зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, згідно ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Також згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку. На підставі ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог цивільного процесуального законодавства позивачем за зустрічним позовом судовий збір за вимогу майнового характеру не сплачено.

Клопотання позивача за зустрічним позовом про відстрочення оплати судового збору у звязку зі скрутним майновим станом, так як він є пенсіонером, суд вважає безпідставним, виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п.29 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Ніяких доказів на підтвердження свого скрутного майнового стану позивачем за зустрічним позовом не надано, чи має він на теперішній час інший дохід, окрім пенсії, наприклад, заробітну плату, дохід від індивідуальної трудової діяльності та підприємництва, дохід від вкладеного капіталу, соціальні допомоги, стипендії, субсидії або інші форми державної допомоги, в клопотанні про відстрочення оплати судового збору не зазначено. Позивачем за зустрічним позовом надано лише довідку про його пенсію за березень та лютий 2015 року, яка складає 1768,45 гривень. Також ОСОБА_4 не зазначено в клопотанні про те, хто є членом його сімї та який середньомісячний сукупний доход його та членів сім'ї.

У звязку з викладеним, враховуючи те, що позивачем за зустрічним позовом не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що він не в змозі сплатити судовий збір за подання зустрічного позову, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про відстрочку сплати судового збору.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір, виходячи з позовних вимог майнового характеру, та надати відповідні документи на підтвердження цього. У разі звільнення від сплати судового збору, позивач за зустрічним позовом повинен вказати підстави звільнення та надати відповідні докази.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне зустрічну позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 11, 59, 60, 119-121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 про відстрочення оплати судового збору за подання зустрічного позову по цивільній справі №333/759/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики відмовити повністю.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу залишити без руху.

Надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо він у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то уточнена зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков