АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 552/6230/14-ц Номер провадження 22-ц/786/935/15Головуючий у 1-й інстанції Кузіна Ж. В. Доповідач ап. інст. Мартєв С. Ю.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2015 року м. Полтава

Апеляційний суд Полтавської області в складі:

головуючого - МАРТЄВА С.Ю.,

суддів - КУЗНЄЦОВОЇ О.Ю., ХІЛЬ Л.М.,

за участю секретаря - САМОЙЛОВОЇ М.Д.,

розглянув у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Полтави від 6 лютого 2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, за участю третіх осіб: Другої Полтавської нотаріальної контори, ОСОБА_9, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2014 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом, у якому зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер її брат ОСОБА_10, який склав заповіт на частину належного майна.

З питання оформлення прав на спадкування грошового вкладу в банку та майнових прав автора, які не охоплюються заповітом ОСОБА_10, 23.09.14 року позивачка зверталася до нотаріальної контори, проте у прийнятті заяви про прийняття спадщини було відмовлено у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини, не подання документів, необхідних для вчинення нотаріальних дій, та подання документів, що містять розбіжності.

Вважала, що з поважних причин пропустила строк для прийняття за законом спадщини ОСОБА_10, оскільки тяжко переживала смерть брата та мала проблеми зі здоров'ям, перебувала на стаціонарному лікуванні, часто зверталась до станції швидкої медичної допомоги, відвідувала дільничного лікаря.

Також зазначала, що причиною розбіжностей у поданих нотаріусу документів, а саме, невідповідності прізвища матері у свідоцтві про народження брата та її свідоцтві про народження є те, що ОСОБА_10 народився у матері від першого шлюбу, коли остання мала прізвище ОСОБА_11, а позивачка народилася від другого шлюбу матері, тому у її свідоцтві про народження мати записана як ОСОБА_12

З цих підстав, просила встановити, що вона є рідною сестрою ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати причини пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті останнього поважними та визначити її додатковий строк - три місяці з моменту набрання законної сили рішенням суду.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 6 лютого 2015 року позов задоволено частково, встановленого факт родинних відносин, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, є рідною сестрою ОСОБА_10, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Визначено ОСОБА_3 додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_10, надавши їй додатковий строк, терміном один місяць для подання заяви до нотаріальної контори.

Стягнуто з ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_13 на користь держави судовий збір по 60 грн. 90 коп. з кожного.

В апеляційній скарзі порушено питання про скасування рішення у частині задоволення позову про визнання ОСОБА_3 додаткового строку протягом одного місяця для прийняття спадщини, з підстав невідповідності висновків суду у цій частині обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального та процесуального права і ухвалення нового рішення, яким у задоволенні даної позовної вимоги відмовити.

Апеляційний суд, перевіривши законність та обґрунтованість рішення місцевого суду у межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, вважає, що остання задоволенню підлягає задоволенню.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України, підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є: невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення або неправильне застосування норм матеріального й процесуального права.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

За змістом ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Із справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_10, залишивши заповіт від 4.05.11 року, посвідчений приватним нотаріусом Глобинського районного нотаріального округу ПОХИЛОЮ І.Г., відповідно до якого, на випадок смерті, зробив наступні розпорядження: квартиру АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_6 та ОСОБА_2 в рівних частинах, автомобіль НОМЕР_1 - ОСОБА_4, житловий будинок з господарськими будівлями по АДРЕСА_2 - ОСОБА_13, земельну ділянку, площею 4,03 га, розташовану на території Землянківської сільської ради Глобинського району, Полтавської області заповів ОСОБА_7

Згідно з вимогами закону строк на прийняття спадщини розпочався з ІНФОРМАЦІЯ_3 року та сплинув 6.01.14 року.

Після заведення 7.10.13 року спадкової справи у межах зазначеного строку до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини звернулись: ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_13

Позивачка до 6.01.14 року дій з прийняття спадщини ОСОБА_10 не вчинила, з заявою до нотаріальної контори звернулась лише 23.09.14 року.

Постановою державного нотаріуса Другої Полтавської державної нотаріальної контори від 23.09.14 року №1379/02-31 ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно ОСОБА_10 (а.с. 13).

Постанова державного нотаріуса обґрунтована як пропуском заявником строку для прийняття спадщини, так і ненадання нотаріусу документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії та подання ОСОБА_3 документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, які містять розбіжності у написанні прізвища: «ОСОБА_11» та «ОСОБА_11».

Пред'являючи позов, ОСОБА_3 зазначала, що після ОСОБА_10 залишилось спадкове майно, яке не охоплюється заповітом та може спадкуватися спадкоємцями за законом.

Задовольняючи позов у частині визнання додаткового строку для прийняття спадщини, місцевий суд виходив з того, що пропуск позивачкою строку для прийняття спадщини пов'язаний з незадовільністю стану її здоров'я, яка, окрім того, є інвалідом другої групи.

Проте, з таким висновком місцевого суду погодитись не можна, оскільки він не відповідає обставинам справи та нормам матеріального й процесуального права.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз'яснень, які містяться у п. 24 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, ОСОБА_3 надала виписку із медичної карти хворого, з якої вбачається, що остання перебувала на стаціонарному лікуванні у періоди з 3.06.13 року по 19.06.13 року, з 19.10.13 року по 21.10.13 року та з 21.10.13 року по 1.11.13 року з приводу гіпертонічної хвороби (а.с. 19).

Між тим, у справі відсутні докази на підтвердження наявності обставин, що перешкоджали позивачці звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у періоди з 20.06.13 року по 18.10.13 року та з 2.11.13 року по 6.01.14 року.

Слід зазначити, що після закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини до моменту звернення ОСОБА_3 до нотаріальної контори (23.09.14 року) минуло понад 9 місяців.

Поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після 7.01.14 року позивачкою, окрім посилання на наявність у неї хронічних захворювань та встановлення 2 групи інвалідності, жодним чином не обґрунтовано.

Позивачкою не заперечується, що про смерть брата їй стало відомо невдовзі.

Також ОСОБА_3 надала до суду газетні статті, датовані червнем 2014 року, у яких вона давала інтерв'ю з нагоди річниці смерті ОСОБА_10

З урахуванням зазначеного, у справі не вбачається переконливих доказів наявності у позивачки перешкод для прийняття спадщини впродовж 1,5 року з моменту смерті брата.

Таким чином, у місцевого суду були відсутні правові підстави для визнання за позивачкою додаткового строку для прийняття спадщини.

За таких обставин, рішення місцевого суду у частині задоволення позовних вимог щодо визнання додаткового строку терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини підлягає скасуванню, з ухваленням у цій частині нового рішення про відмову у задоволенні даної позовної вимоги.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307 ч. 1 п. 2, 309 ч. 1 п. 4, 314, 316, 317, 319 ЦПК України, апеляційний суд,-

В И Р І Ш И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Київського районного суду м. Полтави від 6 лютого 2015 року у частині задоволення позовних вимог про визнання ОСОБА_3 додаткового строку терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини скасувати, ухвалити у цій частині нове.

У задоволенні позовної вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,- відмовити.

У решті рішення місцевого суду залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржено протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий у справі: С.Ю. МАРТЄВ

Судді : О.Ю. КУЗНЄЦОВА

Л.М. ХІЛЬ

З оригіналом згідно:

суддя С.Ю. МАРТЄВ