Провадження № 2/641/159/2015 Справа № 641/7909/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2015 року

Комінтернівський районний суд міста Харкова

у складі : головуючого судді: Курганникової О.А.

за участю секретаря судових засідань: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на обовязкову частку,

3 особи: ОСОБА_4 , Житловий кооператив «Ехо» -

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на ? частину квартири № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові, за померлим ОСОБА_5 , як на частку спільної сумісної власності, та на ? частину вищезазначеної квартири за нею, в порядку спадкування за заповітом, після смерті дідуся ОСОБА_5 , який помер 31.12.2013 р. В обґрунтування позову зазначила, що померлому ОСОБА_5 належала кооперативна квартира 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові, яку він отримав під виплату від Житлового кооперативу «Ехо», але належним чином оформити не встиг. 31. Грудня 2013 року дідусь ОСОБА_6 помер, залишивши заповіт, яким все майно, у тому числі й квартиру № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду м. Харкові заповів їй.

У встановлений законом строк, а саме 16 жовтня 2014 року позивачка, звернулась до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7 із заявою про прийняття спадщини після померлого дідуся ОСОБА_5 , однак нотаріус відмовив у оформленні спадкових прав з підстав відсутності у неї на руках правовстановлюючих документів на зазначену квартиру спадкодавця, у звязку з чим вона вимушена звернутись до суду з відповідним позовом.

ОСОБА_3 звернулась з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на обовязкову частку спадщини в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_5, який помер 31 грудня 2013 року обґрунтовуючи свій позов тим, що вона має право на обовязкову частку у спадщині, як непрацездатна вдова.

Позивачка та її представник в судовому засіданні підтримали первісний позов від 31.07.2014 року у повному обсязі, проти зустрічного позову заперечували у повному обсязі, в подальшому надали до суду заяву з проханням слухати справу з їх відсутності.

Представник відповідача до канцелярії суду надав заяву про визнання первісного позову у повному обсязі та залишення зустрічного позову без розгляду.

3 особа: ОСОБА_4 повідомлена належним чином у встановленому законом порядку, причини не явки суду не повідомила.

3 особа: Житловий кооператив «Ехо» до канцелярії суду надав заяву з проханням слухати справу за їх відсутності.

Суд, дослідивши письмові докази, вивчивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою.

ОСОБА_5 помер 31 грудня 2014 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03 січня 2014 року серія І-ВЛ № 425549 (а. с. 6).

З довідки житлового кооперативу «Ехо» № 2 від 20.07.2014 року вбачається, що ОСОБА_5 є членом ЖК «Берізка» Пай за квартиру № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові, ним сплачений у повному обсязі (а. с. 12);

Як розяснив Пленум верховного Суду України у п. 8 постанови від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

У відповідності вищезазначених норм Закону необхідності визнавати за померлим право власності на майно не має, а тому позовні вимоги про визнання права власності за ОСОБА_5 на ? частини квартири № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові задоволенню не підлягають.

Оскільки спірна квартира була набута у власність ОСОБА_5 у шлюбі з ОСОБА_3, то квартира належала їм на праві спільної сумісної власності, адже відповідно до ч. 3 ст. 368 Цивільного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч.2 ст. 370 Цивільного кодексу України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Таким чином фактична частка, що належить ОСОБА_8 складає 1/2 частина квартири, а отже і спадкуванню підлягає ? частина квартири, що йому належала.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи , визначені у заповіті.

Відповідно до заповіту від 17.03.2011 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 та зареєстрованого в реєстрі за № 339, ОСОБА_5 все майно заповів у рівних частках онучцям ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а. с. 7-8).

23.01.2014 року ОСОБА_4, відмовилась від спадщини на користь - ОСОБА_2, подавши заяву до нотаріальної контори де знаходиться спадкова справа (а. с. 9).

Відповідно, до ч. 1 ст. 1274 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом, а відповідно ч. 1 ст. 1275 Цивільного кодексу України, якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за заповітом, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за заповітом і розподіляється між ними порівну.

16.10.2014 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 відмовив позивачу у оформленні спадкових прав з підстав відсутністю у неї на руках правовстановлюючих документів на зазначену квартиру спадкодавця.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки , що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Оскільки ОСОБА_2, залишається єдиним спадкоємцем за заповітом, після смерті дідуся ОСОБА_5, який помер 31.12.2013 року то до неї перейшло спадкодавцеве право власності на 1/2 частку квартири № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові.

До канцелярії суду 25.06.2015 року від представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_9 надійшла заява про залишення зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на обовязкову частку без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України , суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Виходячи з вищевикладеного суд прийшов до такого висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 є обґрунтованими, не суперечать закону та підлягають частковому задоволенню, зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на обовязкову частку суд залишає без розгляду.

Керуючись ст.. 10, 11, 88, 197, 207,212, 214-215, 217, 218 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на ? частину квартири № 98, будинку 3-А по Садовому проїзду у м. Харкові, після смерті дідуся ОСОБА_5, померлого 31 грудня 2013 року.

В решті задоволення позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на обовязкову частку залишити без розгляду.

Розяснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: ОСОБА_10