АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції: Сирбул О.Ф.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2015 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва

в складі: головуючого-судді Шебуєвої В.А.,

суддів Українець Л.Д., Оніщука М.І.,

при секретарі Троц В.О.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1, яка діє на підставі довіреності від імені та в інтересах ОСОБА_2, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки,-

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить скасувати вказану ухвалу суду, а справу повернути до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження в справі. Зазначає, що позовна заява ОСОБА_2 за своїм змістом відповідає вимогам ЦПК України. На виконання вимог ухвали від 08 липня 2015 року позивачем було надано належним чином завірену копію довіреності на підтвердження повноважень представника. Таким чином, суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_2

В судове засідання ОСОБА_2 та його представник не з'явилися, повідомлені про місце і час розгляду справи, а тому судова колегія дійшла висновку про можливість слухання справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 червня 2015 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки. Просив стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4 на його користь неповернуту частину позичених коштів, збільшену на три проценти річних та проценти за користування позикою в сумі, еквівалентній 31 626 доларам США за курсом НБУ на день ухвалення рішення у справі, а також неустойки за період з 04 липня 2013 року по 15 червня 2015 року в розмірі 3 555 000 грн. 00 коп. В рахунок задоволення вимог за договором позики від 19 березня 2010 року за № 483 в редакції договору про внесення змін від 24 червня 2011 року № 1636 на суму заявлених в цьому позові вимог просив звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 із застосуванням визначеної ст. 38 Закону України «Про іпотеку» процедури продажу шляхом надання йому права на продаж предмета іпотеки будь-якій третій особі-покупцю на його власний розсуд за ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна на момент продажу; надати йому особисто та через представника право пред'являти правовстановлюючі документи на предмет іпотеки, усно та письмово звертатися, одержувати і подавати необхідні довідки (в тому числі про сімейний стан іпотекодавців, належність їм майна на праві власності, про кількість продажів, визначення нормативної вартості тощо), будь-які витяги з усіх державних реєстрів прав власності, інших речових прав на нерухоме майно та обтяжень об'єктів нерухомого майна, звіти про оцінку майна (в тому числі висновки експертів) та будь-які інші документи в Державній реєстраційній службі України, Державній міграційній службі України та інших державних органах, установах, підприємствах, організаціях усіх форм власності, в державних нотаріальних конторах, у приватних нотаріусів та в архівних установах (в тому числі з вимогами про відкриття нового розділу стосовно предмета іпотеки в реєстрі прав власності на нерухоме майно) та вчиняти всі інші необхідні дії, пов'язані з продажем предмета іпотеки; з метою збереження предмета іпотеки до моменту його реалізації, передати цей предмет іпотеки в його управління на період до його реалізації з наданням права обладнання предмету іпотеки новими охоронними пристроями, вільного доступу до нерухомого майна, зміни замків, а також укладання договорів на охорону зі спеціалізованими підприємствами, укладання договорів оренди предмету іпотеки з правом отримання орендної плати; виселити ОСОБА_3, ОСОБА_5 з квартири АДРЕСА_2.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху з наданням п'ятиденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків. За висновком суду долучена до матеріалів позовної копія довіреності не засвідчена належним чином, а заявлені позивачем вимоги викладені не чітко та незрозуміло, за своїм змістом не містять визначення способу захисту порушеного права.

05 серпня 2015 року Дарницьким районним судом м.Києва позовну заяву ОСОБА_2 було визнано неподаною та повернуто на підставі ч. 2 ст. 121 ЦПК України.

Колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Частиною 8 ст. 119 ЦПК України якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 2 ст. 121 ЦПК України).

Як вбачається зі змісту ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року, однією із підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без руху було не чітке й незрозуміле викладення позовних вимог, заявлені позивачем вимоги не містять визначення способу захисту порушеного права.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

Відтак, колегія суддів вважає помилковим висновок суду, що визначення вимог у спосіб, який не відповідає Закону, є підставою для усунення недоліків позову. Позивач також вільний у викладенні позовних вимог. Уточнення питань, пов'язаних з викладенням обставин та обгрунтування позову, здійснюється судом під час розгляду справи по суті, а не на стадії відкриття провадження по справі.

Як убачаєтсья з матеріалів справи, копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року була отримана представником ОСОБА_2 28 липня 2015 року (а. с. 19).

03 серпня 2015 року представник ОСОБА_2 поштою направив на адресу суду заяву про усунення недоліків позовної заяви разом із засвідченою нотаріально копією довіреності на підтвердження повноважень представника (а. с. 30-32).

Відтак, суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про наявність підстав для визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_2

Ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року підлягає скасуванню, а питання відкриття провадження в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки - передачі на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 312, 313-315 ЦПК України, судова колегія, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, яка діє на підставі довіреності від імені та в інтересах ОСОБА_2, задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 серпня 2015 року скасувати, а питання відкриття провадження в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з часу проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді