АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа № 619/3635/15-ц Головуючий суддя І інстанції Нечипоренко І. М.
Провадження № 22-ц/790/7236/15 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори про відшкодування шкоди
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2015 року судова колегія судової палати з цивільних справ апеляційного суду Харківської області в складі:

Головуючого - судді Яцини В.Б.,

суддів: - Бурлака І.В., Карімової Л.В.

за участю секретаря - Костюченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу прокурора Дергачівського району Харківської області на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 15 вересня 2015 року про повернення позову прокурора Дергачівського району Харківської області в інтересах держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області, Малоданилівської селищної ради - до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам,-

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 15 вересня 2015 року позовну заяву повернуто позивачу на підставі ст.121 ЦПК України.

Не погоджуючись з такою ухвалою, прокурор в апеляційній скарзі поставив питання про її скасування та прийняття нової ухвали про повернення матеріалів справи до того ж районного суду для продовження розгляду по суті, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, порушення норм цивільного процесуального права. При цьому вказав, що суд не взяв до уваги, що прокурор вправі самостійно визначати, в чому полягає інтерес держави, за захистом якого він звернувся до суду, а поданий позов містить таке обґрунтування.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи за відсутності всіх учасників судового засідання, які належним чином були повідомленні про її розгляд, відповідно до ст. 305 ЦПК України, вважає, що скаргу необхідно задовольнити з наступних підстав.

Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 31 серпня 2015 року позовну заяву прокурора було залишено без руху для виправлення недоліків, з підстав, передбачених ст. 121 ЦПК України. При цьому суддя, який діяла від імені суду, послалася на те, що позивач, від імені якого був поданий позов, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з цим позовом, а у разі необхідності подати до суду клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору. Що у даному випадку відсутні передбачені в абз. 3 ч. 4 ст. 213 Закону України «Про прокуратуру» підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, які в суді повинні самостійно захищати відповідні державні органи.

Ухвалою судді цього ж районного суду від 15 вересня 2015 року позовну заяву прокурора з передбачених ч. 2 ст. 121 ЦПК України підстав було визнано неподаною та повернуто позивачу, оскільки він не виправив недоліки, які зазначені в ухвалі від 31 серпня 2015 року.

При цьому районний суд виходив з того, що отримане судом 14 вересня 2015 року від прокурора додаткове обґрунтування підстав для інтересів держави не виправило цю ситуацію.

Однак такі висновки суду не відповідають змісту поданого прокурором позову та додаткового письмового обґрунтування, поданого ним до суду на виконання ухвали судді районного суду від 31 серпня 2015 року.

Так, у позові від 28.08.2015 року на обґрунтування захисту прокурором в суді державного інтересу прокурор послався на те, що позивач, відповідні державні органи, неспроможні безпосередньо захищати свої інтереси в суді, про що свідчить відсутність у кошторисі на 2015 рік видати по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», з якого сплачується судовий збір, не передбачено (а.с. 5). Аналогічні доводи наведені прокурором у додатковому письмовому обґрунтуванні (а.с. 12).

Статтями 1, 2 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до п. 2 ст. 121 Конституції України прокуратура України становить єдину систему, на яку покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

За приписами ч. 2 ст. 45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, може звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами, а також вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду.

Частиною 6 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Як роз'яснено в рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № З-рп/99, справа № 1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до ст.ст. 13, 14 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією.

Держава забезпечує захист прав усіх суб'єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки.

Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви прокурора Дергачівського району Харківської області, поданої в інтересах держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області, Малоданилівської селищної ради, прокурор у цій позовній заяві з посиланням на норми Конституції України та діючого законодавства обґрунтував як підстави свого звернення до суду, а саме наявність заподіяної водним живим ресурсам на Лозовеньківському водосховищі, розташованому за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с.Чайківка, шкоди у розмірі 1105 грн.

В обґрунтуванні він додатково вказує, що Харківрибоохорона неналежним чином виконує свої обов'язки щодо стягнення збитків, завданих правопорушеннями у сфері охорони довкілля, у зв'язку з відсутністю належного державного фінансування, що спричиняє ненадходженню коштів до державного та місцевого бюджетів, тому прокурор здійснює представництво держави в особі вказаного органу, що свідчить про порушення з боку Відповідача законних інтересів держави в особі Позивачів внаслідок ненадходження до бюджету коштів за порушення природоохоронного законодавства, що вказує на необхідність захисту цих інтересів.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах та до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту законних інтересів держави у цьому випадку є Малоданилівська селищна рада Дергачівського району Харківської області та Харківрибоохорона.

Підставою для представництва прокуратурою в суді законних інтересів держави є нездійснення захисту цих інтересів безпосередньо уповноваженими державою органами, тобто Позивачами, про що свідчить відсутність у період з травня 2015 року вжитих останніми передбачених ЦПК України та іншим законодавством заходів.

Суд не взяв до уваги, що за наявності доказів про відсутність фінансування уповноважених державою органів для виконання покладених на них законом функцій, які зазначені прокурором в якості позивача, захист законних інтересів держави цим суб'єктом владних повноважень не здійснюється. Тому відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» захист державного інтересу відповідно до вказаних норм матеріального права здійснює прокуратура, а суд при цьому не вправі входити в оцінку доцільності такого звернення до суду саме прокурором, а не позивачем. Право позивача заявити клопотання про відстрочення (звільнення) сплати судового не позбавляє прокурора повноважень на представництво інтересів держави, оскільки бездіяльність позивача при таких обставинах також не йде на користь державним інтересам.

Згідно ст. 46 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 45 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах, мають процесуальні права й обов'язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду. Якщо особа, в інтересах якої подана заява, після відкриття провадження у справі не підтримує заявлених вимог, суд залишає заяву без розгляду.

Таким чином, оскільки у суду не було передбачених цивільним процесуальним законом підстав для повернення позову прокурору, суд внаслідок цього порушив визначений законом порядок відкриття провадження по справі то, з передбачених п. 3 ч. 1 ст. 312 ЦПК України підстав, апеляційний суд скасовує оскаржену ухвалу і передає питання про відкриття провадження по справі на новий розгляд до того ж суду першої інстанції.

Керуючись 303, 304, п. 3 ч. 1 ст. 312, ст. ст. 313, 315, 319-325, 327 ЦПК України, судова колегія,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора Дергачівського району Харківської області задовольнити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 15 вересня 2015 року скасувати. Справу направити до того ж районного суду на новий розгляд питання про відкриття провадження у справі.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту його проголошення і касаційному оскарженню не підлягає, як така що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий -

Судді -