УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2015 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Маліновська В.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів.

Відповідно до ухвали суду від 10 листопада 2015 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

У зазначеній ухвалі, серед іншого, вказувалось, що матеріали поданої позовної заяви не відповідають вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України), зокрема, у позовній заяві не зазначено ціни позову та до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах.

Так, згідно з п. 3 ч. 2 та ч. 5 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, слід зазначити, що положеннями ст. 5 Закону України «Про судовий збір» пільг щодо звільнення від сплати судового збору за подання позовів про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів не передбачено.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичними особами або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відтак, позивачу слід надати до суду документ, який б підтверджував сплату судового збору за подання до суду позову майнового характеру, виходячи зі змісту позовних вимог, у мінімальному розмірі, тобто, у розмірі 487 грн. 28 коп.

У разі виправлення недоліків в частині зазначення ціни позову, нову заяву необхідно подати разом із її копіями відповідно до кількості учасників процесу.

Копію ухвали від 10 листопада 2015 року позивач отримала 25 листопада 2015 року, однак, враховуючи строки доставки кореспонденції в межах м Києва, у встановлений строк не усунула вказані недоліки.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі зазначеного та враховуючи те, що позивачем не усунуто недоліків, вказаних в ухвалі від 10 листопада 2015 року, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву слід визнати неподаною та повернути позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119-121, 209, 210 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: