У Х В А Л А

судового засідання

01.09.2015 року Франківський районний суд м.Львова у складі:

головуючого- судді Мартьянової С.М.

при секретарі Нетреба Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Львова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства ТІМ про усунення перешкод у виконанні посадових обовязків директора підприємства та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Франківського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства ТІМ про усунення перешкод у виконанні посадових обовязків директора підприємства та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

В судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про відвід судді Франківського районного суду міста Львова Мартьянової С. М., мотивуючи, що в представників відповідача виникли сумніви, щодо неупередженості та об'єктивності судді Мартьянової С. М. в процесі розгляду даної справи, з огляду на вчинення під час розгляду даної справи суддею Франківського районного суду м. Львова Мартьяновою С. М. дій, які свідчать про істотні порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило учасниками судового процесу реалізацію наданих їм процесуальних прав, безпідставне затягування справи протягом строку, встановленого законом, грубе одноразове порушення правил суддівської етики, що підриває авторитет правосуддя.

Заслухавши думку учасників процесу з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання до задоволення не підлягає, виходячи з наступного.

Ст. 20 ЦПК України визначений перелік підстав для відводу судді та виключають участь судді в розгляді справі. У разі наявності сумнівів стосовно неупередженості судді, сторона, яка ініціює відвід судді повинна довести обєктивну природу походження цих сумнівів.

2/4.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» ЄСПЛ зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за субєктивним та обєктивним критеріями. Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей протни Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року. пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно субєктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного ( «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за обєктивним критерієм. У зазначеному рішенні суд нагадав, шо згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою субєктивного та обєктивного критеріїв. За субєктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обгрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи обєктивний критерій, слід зясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви обєктивно обґрунтованими.

Апеляційну скаргу на ухвалу Франківського районного суду м.Львова від 20.08.2015 року скеровано до Апеляційного суду Львівської області 31.08.2015 року вихідний номер 1950/15-ц.

Відтак, враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку, що заява заявника про відвід головуючого судді у цивільній справі 465/7719/14 є необгрунтованою і доказів виявлення упередженості суду заявником не наведено.

На підставі викладеного, ст.ст.24, 168, 210 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про відвід судді Франківського районного суду міста Львова Мартьянової С.М. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Мартьянова С.М.