overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 2-5960/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

В С ТА Н О В И В :

Позивач звернувся з позовною заявою, в якій просив розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 14.05.2005 року виконкомом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області та стягнути з нього на користь відповідачки аліменти на утримання сина у розмірі відповідно до вимог чинного законодавства, починаючи з листопада 2015 року і до досягнення сином повноліття.

Вивченням матеріалів позовної заяви було встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, у зв'язку з чим ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 28.07.2015 року позивачу був наданий строк, який не міг перевищувати 5 днів з дня отримання копії ухвали, для виправлення недоліків.

Зазначена ухвала згідно вимог закону була направлена на адресу позивача, вказану в позовній заяві, та отримана ним 15.08.2015 року.

Однак зазначені в ухвалі суду недоліки позивач до цього часу не усунув, а подана ним 27.07.2015 року уточнююча позовна заява повністю повторювала текст первісно поданої позовної заяви і стосувалась лише заміни відповідачки на ОСОБА_3.

Разом з тим, у своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, викладене свідчить про не усунення позивачем недоліків через втрату заінтересованості у вирішенні даної справи.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України у разі, коли недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду вчасно виправлені не будуть або будуть виправлені лише частково, така заява вважається неподаною та повертається позивачу, про що постановляється ухвала.

Оскільки вказані недоліки позовної заяви, які були встановлені ухвалою суду від 28.07.2015 року та стали підставою для залишення її без руху позивач не усунув, тому за таких обставин вважаю за необхідне повернути позивачу в силу ч.2 ст. 121 ЦПК України дану позовну заяву.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» позивачу підлягає поверненню судовий збір у розмірі 243,60 грн. сплачений ним згідно квитанції від 24.07.2015 року на р/р 0010.

Враховуючи викладене, керуючись ЗУ «Про судовий збір», ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів вважати неподаною і повернути позивачу.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 243,60 грн., сплачений ним згідно з квитанцією від 24.07.2015 року на р/р 0010.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в Апеляційний суд м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
Справа № 2-2302/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Соломянського РУГУ ГУ МВС України в м. Києві, Управління державного казначейства Солом'янського району м. Києва про стягнення компенсації за завдану немайнову шкоду не проведенням слідчих дій,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка 29.01.2015 року звернулася з позовною заявою, в якій просила стягнути на її користь з відповідача Соломянського РУГУ ГУ МВС України в м. Києві компенсацію за немайнову шкоду, завдану не проведенням слідчих дій (ЄРДР №0013873), що унеможливлює передачу справи до суду, притягнення до кримінальної відповідальності злочинців, повернення належного їй майна.

Вивченням матеріалів позовної заяви було встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, у зв'язку з чим ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02.02.2015 року позивачці був наданий строк, який не міг перевищувати 5 днів з дня отримання копії ухвали, для виправлення недоліків.

Зазначена ухвала згідно з вимогами закону була направлена на адресу позивачки, вказану в позовній заяві, та отримана нею 16.02.2015 року.

Однак вказані в ухвалі суду недоліки позивачка до цього часу не усунула, з заявою про продовження строку на усунення недоліків не зверталася, провадженням у справі не цікавилася.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, викладене свідчить про не усунення позивачкою недоліків через втрату заінтересованості у вирішенні даної позовної заяви.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України у разі, коли недоліки позовної заяви позивачем відповідно до ухвали суду вчасно виправлені не будуть або будуть виправлені лише частково, така позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві, про що постановляється ухвала.

Оскільки вказані недоліки заяви, які були встановлені ухвалою суду від 02.02.2015 року та стали підставою для залишення заяви без руху, позивачка не усунула, тому за таких обставин вважаю за необхідне повернути позивачці в силу ч.2 ст. 121 ЦПК України дану позовну заяву.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Соломянського РУГУ ГУ МВС України в м. Києві, Управління державного казначейства Солом'янського району м. Києва про стягнення компенсації за завдану немайнову шкоду не проведенням слідчих дій вважати неподаною і повернути позивачці.

Роз'яснити позивачці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в Апеляційний суд м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко,

за участю секретаря - А.К. Слободянюк

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва з заявою про роз'яснення рішення суду, якою роз'яснити рішення в частині початку строку стягнення аліментів.

В обґрунтування заяви зазначила, що роз'яснення необхідно у зв'язку з тим, що державним виконавцем винесена постанова про відмову у відкритті виконавчого провадження, оскільки виконавчий лист не відповідає вимога ст.18 ЗУ «Про виконавче провадження», а саме у виконавчому листі не зазначено період з якого починається стягнення.

В судовому засіданні позивач та її представник підтримали заяву та просили її задовольнити.

Відповідач та його представник заперечували проти задоволення заяви.

Вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 23.10.2014 задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та ухвалено стягувати з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання малолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 2000 грн щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення дітьми повноліття.

Відповідно до ч.1 ст.221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. В контексті ст.208 ЦПК України ухвала суду є також рішенням суду.

Рішення суду від 23.10.2014 містить посилання на норму ст.191СК України, згідно якої аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову. Днем пред'явлення позову до суду є 01.08.2014, таким чином і аліменти повинні стягуватися починаючи з 01.08.2014.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, заява підлягає задоволенню, а ухвала суду роз'ясненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.208, 209, 221, 293 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

ЗаявуОСОБА_1 про роз'яснення рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.

Роз'яснити, що період, з якого необхідно почати стягувати з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання малолітніх дітей починається з 01.08.2014 і до досягнення дітьми повноліття.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя - Г.О. Козленко
Провадження № 2/344/5025/15
У Х В А Л А

02 жовтня 2015 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Бородовський С.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Публічного акціонерного товариства комерційний банк ,,ПриватБанк до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

позивач 30.09.2015 року звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить стягнути солідарно заборгованість за кредитним договором від 27.12.2005 року в розмірі 9070,64 доларів США, що складає 191844 грн. 04 коп.

Позовна заява подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З 01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22.05.2015 року №484-VІІ ,,Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору, яким внесено зміни до Закону України ,,Про судовий збір.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 4 Закону України ,,Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру для юридичної особи встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Законом України ,,Про Державний бюджет України на 2015 рік від 28.12.2014 р. № 80-VІІІ встановлено з 01.01.2015 року мінімальну заробітну плату у розмірі 1218 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2877 грн. 66 коп.

Однак, позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення № BOK36BOMOJ від 16.07.2015 року про сплату судового збору в розмірі 1928 грн. 42 коп. а тому не може вважатись таким, що сплачений у повному обсязі.

За положеннями ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк ,,ПриватБанк до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором -залишити без руху, надавши позивачу строк 5 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Розяснити, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали направити для відома та виконання позивачу.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Бородовський С.О.
СОЛОМ'ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. КИЄВА
СУДОВИЙ НАКАЗ
Провадження№2-н/760/148/15
Справа №760/4569/15-ц
Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О.., розглянувши заяву Центра обслуговування споживачів №2 Комунального підприємства "Керуюча компанія з управління та обслуговування житлового фонду Солом»янського району м.Києва" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 ,відповідно до статей 95-96, 99, 102-104 ЦПК України,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Козленко Г.О.
Згідно частини 1 статті 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днiв з дня отримання копiї судового наказу та доданих до неї документiв подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 Цивільного процесуального кодексу України у разi ненадходження вiд боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили i суд видає його стягувачевi для пред'явлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ набрав чинності «_____» «_______________» ________ року.
Судовий наказ видано «_____» «_______________» _________ року.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання 1 рік.
Суддя Г.О. Козленко
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) примітки
Інші відмітки __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
СОЛОМ?ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м.КИЄВА
СУДОВИЙ НАКАЗ
Провадження№2-н/760/25/15
Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії про видачу судового наказу про стягнення боргу за телекомунікаційні послуги з ОСОБА_1,
- керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 625 ЦК України, ЗУ «Про телекомунакації», Правилами надання та отримання телекомунікаційних послуг, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №295 від 11.04.2012 року,-
- відповідно до статей 95-96, 99, 102-104 ЦПК України,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Калініченко О.Б.
Місце для печатки суду
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України в разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності ___________ року.
Судовий наказ виданий ___________ року.
Суддя Калініченко О.Б.
Строк пред'явлення виконавчого документа до виконання 1 рік
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки ___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 2-729/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Войцеховській М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка 20.10.2014 року звернулася з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося у зв'язку з несумісністю їх характерів та різних поглядів на сімейне життя. Сумісного господарства не ведуть, шлюбні відносини не підтримують.

В судове засідання позивачка надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити.

Відповідач в судове засідання надав заяву, в якій позов визнав та просив розглянути справу у його відсутності.

Таким чином, суд, враховуючи письмові заяви сторін, вважає можливим ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 09.02.2008 року, від цього шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Сторони тривалий час не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть. Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад між подружжям має не тимчасовий характер, подальше їх спільне проживання у шлюбі та його збереження стало дійсно неможливим, сімейні відносини зруйновані остаточно, оскільки взаємопорозуміння та почуття любові між сторонами втрачено.

Між сторонами майнового спору на даний час немає.

Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, т. я. відносини, що склались між подружжям, носять стійкий характер, шлюб між сторонами розпався і його збереження неможливо. При таких обставинах збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб носить формальний характер і підлягає розірванню.

Керуючись ст.ст.110, 112 СК України, ст.ст. 3-4, 10-11, 57-61, 88, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м.Києві 09.02.2008 року, актовий запис №137, - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Провадження № 2-1027/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Войцеховській М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 25.06.2014 року звернувся з позовом, в якому просив розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_2 зареєстрований ВРАГС Смілянського міського управління юстиції Черкаської області 01.03.2003 року, а/з 67.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про час і дату судового засідання належним чином повідомлялися, причини неявки суду не повідомили.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до норм ст.ст. 169, 207 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Справа призначена судом до судового розгляду, але на призначений судом час 04.12.2014 року та 20.01.2015 року позивач не з'явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, що підтверджується матеріалами справи, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надав.

Між тим, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, викладене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до правил ст.ст. 169, 207 ЦПК України, виходячи з повторності неявки позивача та не надходження від нього заяви про розгляд справи за його відсутності.

Виходячи з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи, повторно не з'явився в судове засідання, про згоду на розгляд справи за його відсутності суд не повідомив, суд приходить до висновку про неможливість розгляду даної справи у відсутність, а тому вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду, роз'яснивши при цьому позивачу можливість відповідно до ст. 207 ЦПК України на право повторного звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст. 169, 207 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в Апеляційний суд м. Києва шляхом подання скарги через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: