overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа №705/3938/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2015 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої судді Горячківської Л.В.

при секретарі Шевченко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умані цивільну справу за позовом ОСОБА_1, проживаючої АДРЕСА_1 до ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_4,українця, громадянина України, уродженця м.Нойштрелітц Федеративна Республіка Німеччина, проживаючого: АДРЕСА_1,працюючого: Уманський МВ УМВС,ідентифікаційний код НОМЕР_1, - про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на утримання дитини - доньки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_3, батьком якої є відповідач, донька проживає разом з нею, на час розгляду справи сторони перебувають в шлюбі, на утримання дитини відповідач у добровільному порядку матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, тому вона змушена звернутися з позовом до суду за вирішенням питання про стягнення аліментів на її користь на утримання дитини у встановленому законом порядку.

В судовому засіданні позивачка просила задовольнити позовні вимоги в частині стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини в розмірі ? частини з усіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з моменту пред'явлення позову до суду до досягнення дитиною повноліття.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав суду письмову заяву про визнання позовних вимог та не заперечував проти стягнення з нього аліментів на утримання доньки у встановленому законом порядку.

Вислухавши пояснення позивачки, письмову заяву відповідача, вивчивши матеріали справи, встановлено, що позивачка дійсно потребує матеріальної допомоги на утримання дитини - доньки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_3, дитина проживає разом з позивачкою, відповідач не заперечує проти стягнення аліментів, тому суд вважає, що є всі підстави для задоволення позову.

Керуючись ст.ст.10,59,60,208,209,212-215 ЦПК України, на підставі ст.ст.180-183,191СК України,

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4,українця, громадянина України, уродженця м.Нойштрелітц Федеративна Республіка Німеччина, проживаючого: АДРЕСА_1,працюючого: Уманський МВ УМВС,ідентифікаційний код НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти в розмірі ? частини всіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму доходів громадян для дитини відповідного віку, починаючи з 14.07.2015року до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 243(двісті сорок три)грв. 60коп.

Рішення в частині стягнення аліментів на утримання дитини підлягає до негайного виконання у межах суми платежу за один місяць.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Головуюча: Л.В. Горячківська
Справа № 750/6735/15-ц
Провадження № 2-н/750/819/15
ДЕСНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
СУДОВИЙ НАКАЗ
23 липня 2015 року м. Чернігів
Деснянський районний суду міста ОСОБА_1 у складі судді Коверзнева В.О., розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ОСНОВА-ТВ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за телекомунікаційні послуги,
Відповідно до статей 95 - 99, 103, 104, 106 ЦПК України, статей 526, 527, 530, 610, 625 ЦК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.О. Коверзнев
Відповідно до статтей 105, 1051 Цивільного процесуального кодексу України (далі Кодекс) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява боржника про скасування судового наказу подана після закінчення строку на її подання залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до статті 106 Кодексу у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Судовий наказ набув чинності „________________________20___ року
Строк предявлення судового наказу до виконання „__________ 20___ року
Судовий наказ видано „__________________________________ 20___ року
Суддя _______________________________________________В.О. Коверзнев
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації ( з прикладанням печатки )Примітка
Інші відмітки ________________________________________________________
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
СУДОВИЙ НАКАЗ
29 травня 2015 року Справа № 495/3276/15-ц
Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Чебан Н.В., розглянувши заяву комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне обєднання № 1» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1.
Згідно ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовіднощення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобовязаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, встановлених у договорі.
Відповідно до ч.1 статті 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до ч.1 статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Керуючись ст.ст. 11, 509, 525, 526, 530, 610-612, 615, 903 ЦК України, ст.ст. 88, 95-105 ЦПК України, ст. 19 Закону України Про виконавче провадження, -
3.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Боржник має право, в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування. У разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання. Судовий наказ підлягає предявленню до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання ним законної сили.
Суддя: Н.В.Чебан
Справа № 747/423/15-ц
Провадження№ 2-о/747/17/15
У Х В А Л А

23.07.2015 року суддя Талалаївського районного суду Чернігівської області Тіщенко Л.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, заінтересована особа Красноколядинська сільська рада, про встановлення факту проживання однією сімєю, -

В С Т А Н О В И Л А:

22.07.2015 року до Талалаївського районного суду у порядку окремого провадження надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сімєю, у якій він просить суд встановити факт проживання однією сімєю його діда ОСОБА_2 та ОСОБА_3. Даний факт йому у необхідно встановити для того, поскільки він є спадкоємцем четвертої черги після смерті свого діда, і від цього залежить виникнення його спадково права.

Ознайомившись із даною заявою, суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 256 ЦПК України визначений перелік справ про встановлення факту, які підлягають розгляду судом. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Разом з тим, предметом вказаної заяви є встановлення факту проживання померлого діда заявника ОСОБА_2 з померлою ОСОБА_3, оскільки після її смерті відкрилась спадщина на належну їй земельну частку (пай) і заявник ОСОБА_1 відноситься до четвертої черги спадкоємців після померлої.

Отже, з вказаної заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а саме право на отримання спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду. Дане положення ЦПК відображено і у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», де зазначено, що у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов'язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Враховуючи положення п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачений судовий збір в розмірі 121 грн. 80 коп. підлягає поверненню представнику заявника.

На підставі викладеного та керуючись ст. 256 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1,заінтересована особа Красноколядинська сільська рада, про встановлення факту проживання однією сімєю.

Повернути заявнику ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 121 грн. 80 коп., сплачений ним 20 липня 2015 року відповідно до квитанції від 20.07.2015 року.

Ухвала суду може бути оскаржена через до апеляційного суду Чернігівської області протягом п'яти днів дня її отримання.

СуддяОСОБА_4
Справа № 742/1770/15-ц Провадження № 22-ц/795/1421/2015 Категорія - цивільнаГоловуючий у I інстанції - Бездідько В. М.
У Х В А Л А

01 липня 2015 року м. Чернігів

Суддя апеляційного суду Чернігівської області Боброва І.О., вивчивши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 червня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Інституту сільського господарства Північного Сходу НААН України в особі директора Кабанець Віктора Михайловича, третя особа ОСОБА_1, про скасування наказів про відсторонення від посади та призначення виконуючого обов»язки директора та зобов»язання вчинити дії,

встановив :

Рішенням Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 червня 2015 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, по якій не може бути відкрито апеляційне провадження виходячи з наступного.

Відповідно до п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» № 10 від 17.10.2014 року - якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Позовна заява ОСОБА_2 містить дві вимоги немайнового характеру. Апелянтом сплачено судовий збір лише за оскарження однієї вимоги немайнового характеру.

Згідно з ст. 80 ЦПК України, п/п. 2, 8 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір" -ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. При поданні апеляційної скарги судовий збір сплачується в розмірі 50% ставки. Тому апелянту слід доплатити судовий збір в сумі 121 грн. 80 коп. за наступними реквізитами рахунку - р/р № 0002 в ГУДКСУ у Чернігівській області, МФО 853592, отримувач УК у м. Чернігові/м. Чернігів/22030001, .

Враховуючи вищевикладені обставини, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення зазначеного недоліку.

Керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України, суддя,

ухвалив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 червня 2015 року - залишити без руху, надавши апелянту 5-денний строк з дня отримання копії даної ухвали для доплати судового збору в розмірі 121,80 грн. та надання апеляційному суду оригіналу платіжного документа.

Копію ухвали направити апелянту.

Роз'яснити, що в разі недоплати судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

СуддяІ. О. Боброва
Справа № 149/1554/15-ц
Провадження №2/149/525/15
Номер рядка звіту 45
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

24.06.2015 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Клімик К. О.,

при секретарі Гавлович Л. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась з даним позовом до суду та просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням будинком № 5, що по вул. Поліна в м. Хмільнику Вінницької області, посилаючись на те, що вона є власником вищезазначеного будинку. В даному будинку вона проживала зі своїм чоловіком ОСОБА_3 аж до його смерті 30.04.2014 року. З 17.10.2013 року в даному будинку став зареєстрованим племінник покійного чоловіка позивачки ОСОБА_2, однак за даною адресою він не проживав жодного дня Тому вона змушена звернутись з даним позовом до суду.

Сторони в судове засідання не з»явились, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності. Позивачки в своїй заяві позовні вимоги підтримала в повному обсязі, відповідач проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає можливим задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, оскільки копією рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області підтверджується, що позивачці на праві особистої приватної власності належить житловий будинок № 5, що по вул. Поліна в м. Хмільнику Вінницької області

Згідно довідки виданої головою вуличного комітету відповідач дійсно не проживає разом із позивачкою за вище зазначеною адресою.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 405 ч. 2 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 15, 60, 88, 209, 213, 215, 294 ЦПК України, ст.ст. 391, 405 ч. 2 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - будинком № 5, що по вул. Поліна в м. Хмільнику Вінницької області.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Вінницької області через Хмільницький міськрайонний на протязі 10-ти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Головуючий: Клімик К. О.
Номер провадження 6/754/31/15
Справа № 754/910/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

05.02.2015 Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого суддіСаламон О.Б.
при секретаріСолодухіній Н.С.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про заміну сторони виконавчого провадження, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про заміну сторони виконавчого провадження, посилаючись на те, що в Управлінні Державної служби охорони ГУ МВС України в Київській обл. на виконанні знаходиться виконавчий лист № 2-4038 від 06.10.2000 року, виданий Ватутінським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання доньки ОСОБА_6 Він є батьком стягувача та дідусем дитини. У зв'язку з тим, що його донька, ОСОБА_5 померла, а батько дитини позбавлений батьківських прав, його призначено опікуном над онукою. Враховуючи зазначене, просить замінити стягувача ОСОБА_5 у зазначеному вище виконавчому провадженні на ОСОБА_3

Сторони в судове засідання не з'явились, про час та місце судового засідання повідомлялись належним чином, відповідно до ч. 2 ст. 378 ЦПК України їх неявка не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, 06.10.2000 року Ватутінським районним судом м. Києва було видано виконавчий лист №2-4038/2000 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання доньки ОСОБА_6

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 (стягувач по зазначеному вище виконавчому листі) померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.03.2013 ОСОБА_4 позбавлений батьківських прав відносно доньки ОСОБА_6

ОСОБА_3 є рідним батьком померлої ОСОБА_5 та дідусем ОСОБА_6

Відповідно до розпорядження Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації від 04.06.2013 №322 ОСОБА_3 призначено опікуном над ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідно до ст. 378 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою сторони суд замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Враховуючи викладене, суд вважає вимоги заяви обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Керуючись ст. 378 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити.

Замінити сторону виконавчого провадження - стягувача ОСОБА_5 на ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1 у виконавчому провадженні, відкритому на підставі виконавчого листа Ватутінського районного суду м. Києва № 2-4038/2000 від 06.10.2000 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання доньки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до Деснянського районного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон
Номер провадження 2/754/1262/15
Справа № 754/104/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

16.02.2015 року Деснянський районний суд міста Києва в складі

головуючого судді Шевчука О.П.

при секретарі Бойко Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.01.2015 року відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про полі майна, придбаного за час шлюбу - квартири АДРЕСА_1.

Представника позивача заявлено клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно.

Свою вимогу представник позивача обґрунтовує тим, що відповідачем вживаються заходи, спрямовані на відчуження спірної квартири, що в подальшому може утруднити або унеможливити виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

В підтвердження зазначеного позивачем надано копію газети AVISO з оголошенням про продаж спірної квартири.

Представник позивача в судовому засіданні заяву підтримав, відповідач в судове засідання не з'явилась.

Заслухавши пояснення представника позивача та оглянувши матеріали справи суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 3 статті 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Частиною 1 статті 152 ЦПК України встановлено, що одним з видів забезпечення позову є заборона вчинення певної дії.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" роз'яснено судам, що розглядаючи таку заяву суддя має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Обгрунтування заяви про забезпечення позову та надані представником позивача докази свідчать про те, що відповідачем вживаються дії, спрямовані на відчуження спірної квартири, що може утруднити або унеможливити виконання рішення суду у випадку задоволення позову ОСОБА_1

На підставі викладеного та керуючись ст.151 - 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

З метою забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя