ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/261/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 до Державного нотаріуса Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, суд, -

встановив:

Заявник звернувся до суду із зазначеною заявою, в якій просить встановити факт належності правовстановлюючого документу.

Дослідивши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме: не сплачений судовий збір.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви подаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви у справах окремого провадження ставка судового збору дорівнює 0,1 розміру мінімальної заробітної плати (121,80 грн.).

Судовий збір підлягає сплаті на наступний рахунок:

Отримувач коштів УДКСУ у Дарницькому районі

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38021179

Рахунок отримувача 312 3

Банк отримувача ГУ ДКСУ у м.Києві

Код банку отримувача 82 00 19

Код класифікації бюджету 220 30 001

Призначення платежу 22030001;050; «Судовий збір», Дарницький р/с, 02896704, за (вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору ПІБ (назва) платника.

Відповідно до ст. 258 ЦПК України у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення, повинно бути зазначено який факт заявник просить встановити та з якою метою, а також причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Позивачем в поданій заяві вказується вимога про зобов'язання Державного нотаріуса Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори виправити відомості стосовно помилки в договорі дарування від 07.10.2004 р., що не підлягає розгляду в порядку окремого провадження.

Також відповідно до ст. 49 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України; 2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; 3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; 4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства; 5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; 6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності; 7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; 8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов'язані з її вчиненням; 9) в інших випадках, передбачених цим Законом. Нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Однак, до матеріалів заяви ОСОБА_2 не залучена відповідна постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а наданий лист державного нотаріуса не є передбаченою законом формою відмови у вчиненні нотаріальної дії і не тягне за собою будь-яких правових наслідків, оскільки Законом України «Про нотаріат» такої форми відмови не передбачено. Крім того, Законом України «Про нотаріат» передбачено право оскаржити в суді дану постанову.

Відповідно до ч. 4 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб, разом з тим як вбачається з заяви заявнику треба уточнити коло осіб.

Відповідно до частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог щодо форми та змісту заяви, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 258 Цивільного процесуального кодексу України, вона підлягає залишенню без руху.

На виконання вимог цієї ухвали позивачу слід подати виправлену заяву у відповідній кількості примірників.

Керуючись статтями 119, 121, 235, 258 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 до Державного нотаріуса Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не виконання вимог ухвали до вказаного терміну заява вважатиметься не поданою та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: