Справа № 755/9470/15-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2015 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1, учасники третейського розгляду: ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 про скасування про скасування рішення третейського суду,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1, учасники третейського розгляду: ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 про скасування про скасування рішення третейського суду.

Форма і зміст заяви про скасування рішення третейського суду визначена у статі 389-2 Цивільного процесуального кодексу України.

Як передбачено у ч.2 ст.389-2 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві мають бути зазначені: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування особи, яка подає заяву, а також ім'я (найменування) її представника, якщо заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження; ім'я найменування учасників третейського розгляду, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження; найменування та склад третейського суду, який прийняв рішення; відомості про рішення третейського суду, яке оскаржується, а саме: номер справи, дата і місце прийняття рішення, предмет спору, зміст резолютивної частини рішення; дата отримання особою, яка звертається із заявою, рішення третейського суду, яке оскаржується; підстави для оскарження і скасування рішення третейського суду; зміст вимог особи, яка подає заяву; перелік документів та інших матеріалів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень частини першої, другої та третьої ст. 389-1 Цивільного процесуального кодексу України, сторони, треті особи, а також особи, які не брали участь у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, мають право звернутись до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

Заява про скасування рішення третейського суду, подана без додержання вимог, визначених у статті 389-2 Цивільного процесуального кодексу України, повертається особі, яка її подала, чи залишається без руху в порядку, встановленому статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України, в тому числі, якщо не сплачено судовий збір.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 21 травня 2015 року заявнику ОСОБА_1 надано строк для виправлення недоліків до 28 травня 2015 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду, з підстав, викладених в ухвалі суду, в тому числі відсутність доказів сплати судового збору.

25 травня 2015 року заявник ОСОБА_1 отримала ухвалу суду, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням, однак в межах визначеного судом строку, позивач не надала докази, які мали підтвердити виконання вимог суду, які викладені в ухвалі суду від 21 травня 2015 року, в порядку передбаченому ст.73 Цивільного процесуального кодексу України, позивач не звертався до суду з клопотанням про продовження процесуальних строків для виконання ухвали.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1, учасники третейського розгляду: ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 про скасування про скасування рішення третейського суду вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз'яснюю заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :