Номер провадження 2/754/1148/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності у порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його тітка ОСОБА_3. 14.11.2008 року нею був складений заповіт на належну їй частину квартири АДРЕСА_1 на ім"я ОСОБА_1 Відповідач оспорював даний заповіт, але рішенням суду у задоволенні позову ОСОБА_2 було відмовлено. Рішення суду набрало законної сили. Після вступу судових рішень у законну силу позивач ОСОБА_1 звернувся до П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Але у видачі свідоцтва позивачу було відмовлено через відсутність у нього оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру. Вказаний документ знаходиться у відповідача, надати документ він відмовився. На підставі викладеного позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1, зважаючи на те, що відповідач має право на обов"язкову частку у спадковому майні після померлої дружини ОСОБА_3, що становить 1/8 частину квартири АДРЕСА_1.

В судовому засіданні представники позивача повністю підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що він має законне право на належну дружині частку, а тому підстав для задоволення позову немає.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, повністю підтримала пояснення відповідача, просила у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення представників позивача, відповідача, його представника, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності від 29.12.2008 року квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у рівних частках на праві приватної спільної власності.

ОСОБА_3, яка є тіткою позивача та дружиною відповідача, ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

14.11.2008 року ОСОБА_3 був складений заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4

Відповідно до вказаного заповіту ОСОБА_3 заповіла всю належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 позивачу ОСОБА_1

04.01.2011 року позивач ОСОБА_1 звернувся до П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

28.04.2011 року відповідач ОСОБА_2 подав до П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за законом.

27.01.2014 року ОСОБА_2 державним нотаріусом П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно, а саме 1/8 частину квартиру АДРЕСА_1, як на обов"язкову частину у спадковому майні.

Позивачу ОСОБА_1 державним нотаріусом було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу, що підтверджується листом від 12.09.2013 року та постановою державного нотаріуса від 05.03.2015 року, у зв"язку з чим позивач був вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно із ч.1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як встановлено при розгляді справи, на день смерті ОСОБА_3 вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2

Крім того, у померлої ОСОБА_3 є її рідна донька - ОСОБА_5, яка є повнолітньою та працездатною, що підтверджується письмовими матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Пунктом 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року передбачено, що перелік осіб, які мають право на обов'язкову частку, що визначений статтею 1241 ЦК України, є вичерпним і розширеного тлумачення не потребує.

Згідно із абз. 2 п. 19 Постанови Пленуму при визначенні розміру обов'язкової частки в спадщині враховуються всі спадкоємці за законом першої черги, увесь склад спадщини, зокрема, право на вклади в банку (фінансовій установі), щодо яких вкладником було зроблено розпорядження на випадок своєї смерті, вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу.

Судом встановлено, що на момент смерті ОСОБА_3 її чоловік ОСОБА_2 був непрацездатним, що підтверджується відповідними письмовими доказами, а тому має право на обов'язкову частку відповідно до вимог ч.1 ст. 1241 ЦК України.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Для визначення розміру обов'язкової частки у спадщині важливим є визначення кола осіб, які б могли спадкувати за законом у разі відсутності заповіту.

В разі спадкування за законом спадкоємцями померлої ОСОБА_3 були б відповідач ОСОБА_2 та донька померлої ОСОБА_5, які б успадкували по 1/4 частині спірної квартири АДРЕСА_1.

Визначення розміру обов'язкової частки у спадщині здійснюється шляхом визначення половини від поділу усієї спадщини (яка береться за одиницю) на попередньо визначену кількість спадкоємців.

Обов'язкова частка ж це не менше половини того, що мав отримати спадкоємець, тому обов'язкова частка відповідача ОСОБА_2 складає 1/8 частину спірної квартири, яка вираховується наступним чином: 1/2 частина квартири ділиться на двох спадкоємців за законом (чоловік та дочка), дорівнює 1/4 частину, а половина 1/4 частини, становить 1/8 частина спірної квартири.

Таким чином, в разі отримання сторонами свідоцтва про право на спадщину у нотаріуса, відповідач ОСОБА_2 повинен отримати свідоцтво про право на спадщину на 1/8 частину спірної квартири, а позивач ОСОБА_1 повинен отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 3/8 частини спірної квартири.

Враховуючи викладене вище та вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі і за ним повинно бути визнано право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 3654, 00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 316, 319, 328, 1223, 1233, 1235, 1241, 1261 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності у порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після померлої ОСОБА_3.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 3654, 00 грн.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: