провадження № 2/760/5454/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
02.07.2015 позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є дідусем ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Розпорядженням Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації від 23.02.2015 № 109 позивач призначений опікуном над малолітньою онукою, яка має статус дитини, позбавленої батьківського піклування.
Відповідач ОСОБА_4 є матір'ю ОСОБА_3 Відповідач не проявляє належної уваги до виховання дитини, не цікавиться розвитком, станом здоров'я і рівнем матеріального забезпечення дитини, веде аморальний спосіб життя, зловживає спиртними напоями. Солом'янський районний суд м. Києва своїм рішенням від 22.12.2014 позбавив відповідача батьківських прав щодо доньки ОСОБА_3
Позбавлення батьківських прав не звільняє від обов'язку утримувати дитину. Однак відповідач ухиляється від надання матеріальної допомоги на утримання дочки.
У зв'язку з цим позивач звернувся до суду і просить стягнути з відповідача аліменти на утримання ОСОБА_3 у розмірі 1000 грн. щомісячно, починаючи з дня подання позову до досягнення дитиною повноліття.
У судовому засіданні позивач позов підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутність відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6. У свідоцтві про народження серії НОМЕР_2, виданому Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві 05.01.2011, батьком дитини зазначено ОСОБА_5, а матір'ю - ОСОБА_2 (а.с. 5).
Відповідно до розпорядження Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації від 23.02.2015 № 109 «Про призначення опіки» позивач ОСОБА_1 призначений опікуном над малолітньою онукою ОСОБА_3, яка має статус дитини, позбавленої батьківського піклування (а.с. 10).
Позивач разом з онукою ОСОБА_3 проживають за адресою: АДРЕСА_1, що встановлено на підставі довідки форми № 3, виданої КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» Житлово-експлуатаційної дільниці № 906 від 24.06.2015 № 3061 (а.с. 6).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити повністю з таких підстав.
Конвенцією про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Україною 27.02.1991, а набула чинності для України 27.09.1991, закріплено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько(-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини (стаття 27).
Обов'язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття покладений на батьків відповідно до статті 180 СК.
Суд встановив, що ОСОБА_2 позбавлена батьківських прав, однак відповідно до частини третьої статті 166 СК «особа, яка позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов'язку щодо утримання дитини». Аналогічні положення закріпленні і в частині четвертій статті 12 Закону України «Про охорону дитинства».
Таким чином, ОСОБА_2 зобов'язана матеріально забезпечувати свою дочку ОСОБА_3
Відповідно до частини першої статті 182 СК при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
Визначаючи розмір аліментів, суд виходить з того, що у відповідача немає інших дітей та непрацездатних осіб на утриманні. Також суд враховує розмір доходу позивача, який відповідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації від 24.06.2015 № 963, за період з грудня 2014 року по травень 2015 року складає 8 256 грн. (а.с. 9). Крім того, суд бере до уваги, що на утриманні у позивача ще перебуває неповнолітній син ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3.
Згідно з частиною третьою статті 181 СК «за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі».
За правилами статті 184 СК, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.
З огляду на те, що на даний час відповідач офіційно не працевлаштований та не має постійного доходу, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі.
Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку (частина друга статті 182 СК).
Визначаючи розмір аліментів у твердій грошовій сумі, суд виходить з положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік», відповідно до яких прожитковий мінімум в розрахунку на місяць на дітей віком до 6 років складає з 1 січня - 1032 грн., з 1 грудня - 1167 грн.
Отже, враховуючи те, що відповідач зобов'язаний утримувати дитину до досягнення нею повноліття і створювати необхідні передумови для розвитку і забезпечення організації її життя, беручи до уваги положення закону та обставини справи, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача аліментів у розмірі 1000 грн.
Згідно з частиною першою статті 191 СК стягнення аліментів належить присудити з дня пред'явлення позову, тобто з 02.07.2015.
Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 3 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».
Розподіляючи судові витрати відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд зазначає, що з відповідача належить стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 243,60 грн.
Керуючись Конвенцією про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Україною 27.02.1991, а набула чинності для України 27.09.1991, Законом України «Про охорону дитинства», статтями 166, 180, 181, 182, 184, 191 СК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко