Справа № 526/1154/15-ц
Провадження № 2/526/572/2015
У Х В А Л А

про залишення без руху

19 червня 2015 року суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Горошко А.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки із спільного сумісного майна подружжя та встановлення порядку користування квартирою, -

встановив:

16 червня 2015 рокуОСОБА_1звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення частки із спільного сумісного майна подружжя та встановлення порядку користування квартирою,в якому прохала визначити, що її частка в спільному сумісному майні подружжя, яким є квартира № 1 в будинку № 130, який знаходиться за адресою: вул. 50 років Жовтня в м. Гадяч Полтавської області, становить по праву власності ? частину даної квартири; встановити порядок користування квартирою, виділивши їй у користування житлову кімнату № 5 пл. 8 кв.м. та кімнату № 6 площею 6,2 кв.м; визначити, що ОСОБА_2 належить по праву власності ? частини квартири № 1 в будинку № 130 в м. Гадяч по вул. 50 років Жовтня Полтавської області та виділити йому у користування житлову кімнату № 4 площею 17 кв.м; залишити у загальному користуванні кухню № 3 площею 6,2 кв.м, ванну кімнату № 2 площею 2,5 кв.м, коридор №1 площею 3,8 кв.м та сарай в підвалі будинку; утримати з ОСОБА_2 на її користь судові витрати згідно квитанції.

Із позовної заяви вбачається, що в ній обєднані вимоги майнового (в частині визначення частки із спільного сумісного майна подружжя) та немайнового (в частині встановлення порядку користування квартирою) характеру.

Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах:

- за подання до суду позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати;

- за подання до суду позовної заяви немайнового характеру - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач надав квитанцію про сплату судового збору у сумі 243,60 грн.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову щодо вимоги майнового характеру та надати квитанцію про сплату судового збору з розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки із спільного сумісного майна подружжя та встановлення порядку користування квартирою залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви пять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Горошко