Справа №333/6705/15-ц
Провадження №2/333/2941/15
Ухвала

Іменем України

02 вересня 2015 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ВАТ «Запоріжнерудпром» про визнання права власності на житло за набувальною давністю,

в с т а н о в и в:

До Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ВАТ «Запоріжнерудпром» про визнання права власності на житло за набувальною давністю, в якій позивач просить суд визнати за ним, ОСОБА_2, ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1, по 1/3 частині.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Так, згідно вимог ст.80 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову складається з дійсної (ринкової) вартості майна на час звернення до суду.

Відповідно до підпункту «а» пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Так як відповідно до ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обовязково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому він повинен обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог позивач ніяких доказів вартості спірного майна на час звернення до суду не надав.

Також згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент подачі позовної заяви до суду) судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку. На підставі ст.9 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент подачі позовної заяви до суду) судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент подачі позовної заяви до суду) визначено ставку судового збору за подання заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент подачі позовної заяви до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог цивільного процесуального законодавства позивач документів, що підтверджують сплату судового збору до позовної заяви не додає.

Таким чином, позивачу в позовній заяві треба вказати ціну позову ринкову вартість спірної квартири (для чого звернутися до субєкта оціночної діяльності, який надасть висновок про вартість зазначеного майна) та згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент подачі позовної заяви до суду) сплатити судовий збір, виходячи з реальної вартості спірного майна на час звернення до суду. У разі неможливості встановити точну ціну позову (ринкову вартість спірного майна) позивач повинен надати суду відповідні докази та клопотання про визначення судом попереднього розміру судового збору.

Також однією з обовязкових вимог до позовної заяви, передбачених ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, є зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Позивач ніяких доказів на підтвердження зазначених в позовній заяві фактів не додає, клопотання про витребування доказів та виклик свідків не заявляє.

Крім того, згідно ч.1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається до суду з вимогою до ВАТ «Запоріжнерудпром», однак не зазначає, яким чином останнім не визнано, порушено або оспорено його право.

Також відповідно до ст.120 Цивільного процесуального кодексу України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не надав суду копію позовної заяви для відповідача.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ВАТ «Запоріжнерудпром» про визнання права власності на житло за набувальною давністю залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо він у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков