Провадження №2/760/9195/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

31 грудня 2015 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить визнати за ним право власності на 32/100 частин будинку АДРЕСА_1.

В тексті позовної заяви позивач просив зменшити розмір судового збору до його мінімального розміру - 487, 20 гр. , посилаючись на скрутне матеріальне становище пов'язане з інтенсивним лікуванням та проведенням операції.

Ухвалою судді від 31 грудня 2015 року в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору відмовлено.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі виявлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

В порушення вимог ст.119 ЦПК України в позові не зазначено:

-ціну позову щодо вимог майнового характеру;

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем до позову додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 487, 20 гр.

З точки зору ст. 80 ЦПК України пред'явлений позивачем позов є позовом майнового характеру.

Відповідно до ст.80 ЦПК України ціна позову визначається:

-у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні

справи.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ч.2 ст.4 Закону / в редакції від 01.09.2015 року/ за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 487, 20 гр. та не більше 6 090, 00гр.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» від 28 грудня 2014 року № 80-VIII визначає, що з 01 січня 2015 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 218 гривень.

Виходячи з цього, а також відсутності ціни позову в тексті позовної заяви, позивач має визначитися з ринковою вартістю 32/100 частин будинку, на яку просить визнати право власності, та в залежності від цього сплатити судовий збір у розмірі, виходячи з положень ч.2 ст.4 Закону України « Про судовий збір».

В разі відсутності такої оцінки позивач має сплатити судовий збір у розмірі 6090, 00гр. ,а за вирахуванням сплачених 487, 20 гр., сплатити 5 602, 80 гр. на:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя