справа № 243/9070/15-ц
провадження № 2/243/4738/2015
Словянський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючої - судді Ільяшевич О.В.,
при секретарі Хміль О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Словянську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
31 серпня 2015 року (згідно із штемпелем на конверті) ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила розірвати шлюб, укладений між ними. В обґрунтування своїх вимог зазначила, що з відповідачем по справі проживає в шлюбі з 03 вересня 2005 року. Їх шлюб було зареєстровано міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області за актовим записом № 1080. від шлюбу вони мають дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Шлюб виявився невдалим у звязку з різними поглядами на сімейне життя. З лютого 2014 року вони проживають окремо. Дитина мешкає разом із позивачем і в подальшому буде мешкати з нею. Спору щодо визначення місця проживання із дитиною на даний час у сторін немає. Питання щодо поділу спільного майна між сторонами вирішено добровільно. У звязку з цим, просить розірвати шлюб, укладений між сторонами. Після розірвання шлюбу залишити прізвище «Ларченкова».
Представник позивача, ОСОБА_4, яка діє на підставі Довіреності від 21 серпня 2015 року (а.с.8) та Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльність № 4683 (а.с.11) до судового засідання не зявилася, про причини неявки суду не повідомила. Подала заяву про розгляд справи у її відсутності. позовні вимоги просила задовольнити, не заперечувала проти винесення заочного рішення.
Відповідно до ч. 6 ст. 74 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, а також свідки, експерти, спеціалісти і перекладачі можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
Таким чином законодавець, окрім надіслання судової повістки поштою або через кур'єрів, визначив три способи повідомлення осіб, які беруть участь у справі про час та дату розгляду справи: телеграмою; факсом; іншими засобами, які забезпечують фіксацію виклику.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем та його представником, окрім адреси місця проживання у м. Горлівка, зазначений також номер мобільного звязку відповідача, інших відомостей суду не надано.
З огляду на викладене, в даному випадку, були наявні лише два способи повідомлення відповідача про час та дату розгляду справи: за допомогою поштового відправлення судової повістки або телефонограми.
Таким чином, з урахуванням викладеного, та у відповідності до розяснень ВССУ(вих № 10-1437/0/4-14 від 13 жовтня 2014 року) Словянський міськрайонний суд Донецької області мав можливість повідомити відповідача ОСОБА_2 про час та дату розгляду справи лише за наявним в розпорядженні суду номером мобільного телефону - шляхом відправлення телефонограми.
18 вересня 2015 року телефонограмою, зареєстрованою в журналі телефонограм Словянського міськрайонного суду №1.1.40 під номером 7, відповідач був особисто повідомлений, що справа призначена до розгляду на 05 червня 2015 року (а.с.23).
Отже, під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача, однак відповідач ОСОБА_1., належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, у в судове засідання 08 жовтня 2015 року не зявився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи суду не надав, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавав.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки від відповідача не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, як то передбачає ст. 169 ЦПК України, з причин, які б могли бути визнані судом поважними, у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, суд зі згоди представника позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів у відповідності до ст. 224-228 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд позов задовольняє із наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 03 вересня 2005 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області за актовим записом № 1080 (а.с.6).
Від цього шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7). Дитина на теперішній час проживає разом з матірю. Спору щодо визначення місця проживання дитини у сторін на даний час немає.
Шлюб виявився невдалим у звязку з різними поглядами на сімейне життя. З лютого 2014 року вони проживають окремо. Дитина мешкає разом із матірю і в подальшому буде мешкати з нею. Питання щодо поділу спільного майна між ними вирішено добровільно.
Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи.
При вирішенні питання про розірвання шлюбу, суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.
Отже, суд повинен повно та всебічно встановити обставини, на які посилаються сторони, щодо , щодо встановлення дійсних причини позову про розірвання шлюбу, і ці обставини повинні бути доведеними належними та допустимими доказами відповідно до ст. 60 ЦПК України.
При цьому суд виходить з вимог ст.ст. 10, 60 ЦПК України відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості і кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідач в судове засідання не з'явився, не скористався своїми процесуальними правами сторони в процесі і не надав належних доказів, які спростовують доводи позивача.
У відповідності із ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу, суперечило б інтересам одного з них.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 слід задовольнити, оскільки подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим і суперечить інтересам позивача. Дитина залишається із позивачкою, оскільки між сторонами існує про це домовленість.
У відповідності із ст.. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно із ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
З огляду на викладене, враховуючи той факт, що позивач просить залишити їй шлюбне прізвище, суд приходить до висновку, що слід його залишити.
На підставі наведеного керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 60, 61, 88, 209, 212- 215, 224-228 ЦПК України, 104 ч. 2,105 ч. 3, 110 ч.1, 112, 113, 115 СК України, суд, -
Розірвати шлюб, укладений між громадянами України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище - Глушко) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області 03 вересня 2005 року за актовим записом № 1080.
Залишити ОСОБА_1 прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1.
До суду відповідачем може бути подана заява про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Донецької області (Розпорядження голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 33/0/38/-15 від 21 травня 2015 року «Про відновлення роботи Апеляційного суду Донецької області) через Словянський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення складено у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі.

Повний текст рішення виготовлений 13 жовтня 2015 року.

Головуюча суддя: О.В.Ільяшевич