Справа № 362/2924/15-ц
Провадження № 2/362/1838/15
У х в а л а

16 червня 2015 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 і ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, виділення частки нерухомого майна та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також:

· імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

· зміст позовних вимог;

· ціну позову щодо вимог майнового характеру;

· перелік документів, що додаються до заяви.

Так, в порушення вимог пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України у позовна заява не містить номери засобів звязку сторін або посилання на те, що такі невідомі.

Також, вимоги третього, четвертого, пятого і шостого пунктів прохальної частини цивільного позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат між сторонами, про яке позивач просить у пункті шостому заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України при постановлені рішення у справі та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Прохання про призначення тих чи інших судових експертиз, що викладені у пунктах третьому і четвертому заяви може бути оформлено у вигляді окремих клопотань або заяв про це з належним обґрунтуванням і посиланням на відповідні норми ЦПК України.

Одночасно необхідно звернути увагу, що прохання про витребування доказів, яке викладено у пункті пятому позовних вимог, відповідно до статті 137 ЦПК України, має бути викладено у вигляді окремого клопотання або заяви про це та із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

При цьому, у клопотанні / заяві слід зазначити, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Тобто, позивачу необхідно оформити та подати клопотання або заяву про витребування доказів у відповідності із вимогами статті 137 ЦПК України.

Отже, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог в цій частині.

Крім того, позивачу слід уточнити і зміст першого та другого пунктів прохальної частини заяви, оскільки вони є неконкретними та містять не чіткі вимоги, а саме: є незрозумілим, які ж господарські споруди позивач просить поділи в натурі; тобто, позивачу необхідно вказати вид і кількість господарських споруд, які вона просить поділити в натурі.

Одночасно, позивачу необхідно вказати, що означає як спосіб захисту права його вимога «передати» частку майна та за ким він просить визнати право власності на відокремлені частини нерухомого майна і у яких частках?

Також, є незрозумілими вимоги пункту другого прохальної частини заяви, оскільки позивачем не вказано, що означає його вимога «виділити» частину земельної ділянки?

Серед іншого, при формулюванні прохальної частини своїх вимог, позивачу слід зазначити повні імя та по батькові осіб без засування скорочень.

В порушення вимог пункту четвертого частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява не містить ціну позову, оскільки заява подана щодо вимог майнового характеру, а тому її слід вказати.

Пункт девятий частини першої статті 80 ЦПК України передбачає, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

При цьому, залежно від ціну позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог пункту сьомого частини другої статті 119 ЦПК України, позивачу необхідно уточнити перелік документів, що додаються до заяви, оскільки формулювання додатків унеможливлює ідентифікацію відповідного документа.

Зокрема, неможливо зрозуміти які саме паспорт, свідоцтво, державний акт, заповіт, договір та інше додано до позову, що має важливе доказове значення у справі.

Тобто, позивачу слід чітко і конкретно вказати реквізити кожного з додатків із зазначенням вхідних/вихідних номерів, дати документу, особи, якій його адресовано або він стосується та інших реквізитів документа, а також, обовязково кількість документів, що додаються та вказати копія чи оригінал документу додано.

До того ж, позивачем порушено вимоги частини першої статті 120 ЦПК України, оскільки не додано до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї для відповідача.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали (ч. 1 ст. 121 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 і ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, виділення частки нерухомого майна та визнання права власності залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ним ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк він не виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України або не сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя