Провадження № 2/754/641/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Сенюти В.О.

за участю секретаря - Слободянюк О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Житлово - будівельний кооператив «Річковик-4», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи: ЖБК «Річковик-4», Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування. Позовну заяву мотивує тим, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 одружилися 07.06.1954 року. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище чоловікову ОСОБА_4, дружині - ОСОБА_5. У період шлюбу у подружжя народилася донька ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1. Виконавчим комітетом Київської міської Ради народних депутатів члену ЖБК «Річковик-4» ОСОБА_4 з сім'єю з трьох осіб (ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1) видано ордер на житлове приміщення квартира АДРЕСА_1. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до своєї смерті були зареєстровані і проживали у вказаній квартирі. Член ЖБК «Річковик-4» ОСОБА_4 повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру у серпні 1993 року. 27.08.1994 року у зв'язку із реєстрацією шлюбу, позивачка змінила своє назвище на ОСОБА_1. Позивачка та її мати ОСОБА_5 після смерті ОСОБА_4 прийняли спадщину згідно правил ч. 1 ст. 529, п. 1 ч. 2 ст. 548 ЦК УРСР у редакції 1963 року. ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 після смерті матері, позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте нотаріус відмовив у видачі свідоцтва з підстав відсутності державної реєстрації за конкретною особою права власності на квартиру АДРЕСА_1.

За клопотанням представника позивача, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.12.2014 року було замінено неналежного відповідача Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію на належного відповідача - Київська міська рада.

На початку розгляду справи по суті, позивачка та її представник подану позовну заяву підтримали, просили її задовольнити з викладених підстав. В подальшому позивачка та її представник в судове засідання не з'явилися, на адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивачки надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача КМР в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Письмові матеріали справи містять письмові пояснення, відповідно до яких, представник відповідача просить розгляд справи проводити у відсутність представника, вирішення спору відніс на розсуд суду (а.с.131-132).

Представник третьої особи ЖБК «Річковик-4» в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Письмові матеріали справи містять заяву від голови ЖБК «Річковик-4», відповідно до якої позовну заяву підтримує, просить її задовольнити (а.с.129).

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи. Письмові матеріали справи містять заяву приватного нотаріуса про розгляд справи у його відсутність (а.с.117).

Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.06.1954 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвища чоловіку - ОСОБА_4, дружині - ОСОБА_5 (а.с.6).

У період вказаного шлюбу, ІНФОРМАЦІЯ_1 народилися ОСОБА_1 (а.с.7) та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.114).

З письмових матеріалів справи вбачається, що 23.06.1993 року було видано ордер на житлове приміщення у будинку ЖБК «Річковик-4» члену ЖБК «Річковик-4» ОСОБА_4 та його сім'ї з трьох осіб, на право зайняття житлового приміщення жилою площею 29,7 кв.м., яка складається з двох кімнат у квартирі АДРЕСА_1. Склад сім'ї: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1 (а.с.8).

Як вбачається з копії довідки від 05.02.1994 року, видана головою ЖБК «Річковик-4», ОСОБА_4 повністю сплатив пайовий внесок за квартиру у серпні 1993 року (а.с.12).

З копії свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що позивачка після реєстрації шлюбу із ОСОБА_9 27.08.1994 року змінила прізвище на ОСОБА_1 (а.с.13).

Прізвище ОСОБА_8 було змінено на ОСОБА_8 07.08.1987 року після реєстрації її шлюбу із ОСОБА_11, про що свідчить копія свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.114).

Батько позивачки - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5, а мати - ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.14, 15).

Як вбачається з письмових матеріалів справи позивачка разом із батьками була зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 з 27.07.1993 року (а.с.9, 11).

Після смерті батька відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1, яка складається з двох кімнат житловою площею 29,8 кв.м., 1-а кімната - 12,4 кв.м., 2-а кімната - 17,4 кв.м., кухня площею - 8,3 кв.м., вбиральня - 1,3 кв.м., ванна кімната - 3,0 кв.м., коридору площею - 4,7; 3,6 кв.м.. квартира обладнана лоджією 50 % - 5,3 кв.м., загальна площа квартири - 56,0 кв.м.

З матеріалів спадкової справи до майна померлого ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 із заявою про те, що вона прийняла спадщину і просить видати свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_4

Окрім позивачки іншими спадкоємцями за законом є його донька - ОСОБА_8, проте у своїй заяві адресованій приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 остання вказала про те, що на видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує, до суду, за продовженням строку, встановленого для прийняття спадщини не зверталась, та звертатись не буде (а.с.91).

З інформаційної довідки від 04.09.2014 року Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована. (а.с.99).

У зв'язку із чим, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, з причини відсутності правовстановлюючого документу на спірну квартиру (а.с.100).

Як вбачається з письмових матеріалів спадкової справи до майна померлої ОСОБА_5, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 із заявою про те, що вона прийняла спадкове майно та просить видати свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с.103).

З копії заяви ОСОБА_8 вбачається, що останній відомо про смерть її матері ОСОБА_5, вона в шестимісячний строк не вчинили дій, передбачених ст. 1268-1271 ЦК України, а також не подавала заяву про прийняття спадщини за законом та/або заповітом до нотаріальної контори. На видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує, до суду за продовження строку, встановленого для прийняття спадщини не зверталась, звертатись не буде (а.с.112).

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5, з причини відсутності правовстановлюючого документу на спірну квартиру.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки факт належності спірної квартири померлим батькам знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов ОСОБА_1 є підставним та обґрунтованим.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 15, 60, 212-215 ЦПК України, ст. ст. 328, 1216, 1268, 1269, 1270 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Житлово - будівельний кооператив «Річковик-4», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на двохкімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 56,0 кв.м., в порядку спадкування після померлих батьків ОСОБА_4, ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення, шляхом подачі апеляційної скарги.

Головуючий: