АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№ апеляційного провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2015 року колегія суддів Судової палати у цивільних справах Апеляційного суду м. Києва в складі :

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Семенюк Т.А.

- Гаращенка Д.Р.

при секретарі - П'ятничук В.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_9 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19 червня 2015 року про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 19 червня 2015 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду 1-ї інстанції, представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19 червня 2015 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду 1-ї інстанції.

Свою апеляційну скаргу мотивує тим, що висновок суду 1-ї інстанції про повторну неявку представника ОСОБА_3 в судове засідання є помилковим, так як представником позивача за зустрічним позовом 04.06.2015 року на адресу суду, за допомогою засобів поштового зв'язку, було надіслано заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв'язку з його зайнятістю 05.06.2015 року в іншому судовому засіданні. В подальшому представником позивача від суду 1-ї інстанції було отримано телеграму, яка за своїм змістом не відповідає вимогам ст.74 ЦПК України. У зв'язку з чим, 17.06.2015 року до канцелярії суду було подано заяву про належне повідомлення учасника судового процесу про дату судового засідання. Проте, представник позивача так і не був належним чином повідомлений про дату і час судового засідання.

В судовому засіданні представник ОСОБА_6 ОСОБА_10 проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив ухвалу суду 1-ї інстанції залишити без змін.

ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_9 в судове засідання не з'явилися, про дату та час судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. ОСОБА_3 будь-яких повідомлень щодо неможливості прибуття в судове засідання суду не надав. Від його представника ОСОБА_9 на адресу суду надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв'язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні. Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних в заяві обставин представник суду не надав. У зв'язку з чим, колегія суддів вважає можливим слухати справу в їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення представника ОСОБА_6, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Судом встановлено, що 29 січня 2015 року ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 29.01.2015 року зустрічну позовну ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди прийнято до розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 19 травня 2015 року судом було оголошено перерву до 05 червня 2015 року до 14 год. 00 хв. у зв'язку з необхідністю витребування доказів по справі (а.с.147). Про дату та час наступного судового засідання представник ОСОБА_3 ОСОБА_9 був повідомлений під розписку (а.с.148).

04 червня 2015 року представником ОСОБА_3 ОСОБА_9 до Голосіївського районного суду міста Києва було подано заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв'язку з його зайнятістю 05.06.2015 року в іншому судовому засіданні (а.с.150).

У зв'язку з неявкою сторін в судове засідання, призначений на 05 червня 2015 року, судом 1-ї інстанції розгляд справи було відкладено на 19 червня 2015 року на 10 год.00 хв.

05 червня 2015 року Голосіївським районним судом міста Києва на ім'я представника ОСОБА_3 ОСОБА_9 було направлено телеграму про призначення розгляду справи на 19 червня 2015 року на 10 год.00 хв. (а.с.155).

З повідомлення про вручення (а.с.158) вбачається, що ОСОБА_9 телеграму від 05.09.2015 року було отримано 11.06.2015 року.

17 червня 2015 року представником ОСОБА_3 ОСОБА_9 було подано до Голосіївського районного суду міста Києва заяву про належне повідомлення його про судове засідання, оскільки телеграма від 05.06.2015 року не відповідає вимогам ст.74 ЦПК України.

В судове засідання 19 червня 2015 року ні ОСОБА_3, ні його представник ОСОБА_9 не з'явились, у зв'язку з чим Голосіївським районним судом міста Києва було постановлено ухвалу про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Постановляючи дану ухвалу, суд 1-ї інстанції посилався на п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, зазначивши, що позивач за зустрічним позовом 05.06.2015 року, 19.06.2015 року в судові засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, а тому є всі правові підстави для залишення його зустрічної позовної заяви без розгляду.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду 1-ї інстанції в повній мірі відповідає вимогам закону з огляду на таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно з п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 169 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі.

За змістом зазначених вище норм, суд залишає заяву без розгляду лише в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не подав заяву про розгляд справи в його відсутності.

Як встановлено вище, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_9 не з'явились в судові засідання 05.06.2015 року, 19.06.2015 року, про місце, дату і час судових засідань були повідомлені у встановленому законом порядку. Матеріали справи не містять даних про те, що ОСОБА_3 та/або його представник ОСОБА_9 подавали заяву про розгляд справи за відсутності позивача.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду 1-ї інстанції про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду є обґрунтованим та законним.

Доводи апеляційної скарги про те, що висновок суду 1-ї інстанції про повторну неявку представника позивача за зустрічним позовом в судове засідання є помилковим, так як представником позивача на адресу суду було подано мотивоване клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв'язку з його зайнятістю в інших судових засіданнях, правильність висновків суду не спростовують, так як подача клопотання про відкладення розгляду справи не спростовує факту повторної неявки позивача та його представника в судове засідання.

Крім того, апелянтом не надано доказів неможливості прибуття в судові засідання 05.06.2015 року, 19.06.2015 року позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3.

Доводи апеляційної скарги про те, що отримана представником ОСОБА_3 ОСОБА_9 телеграма з повідомленням про розгляд справи 19.06.2015 року о 10-00 годині, за своїм змістом не відповідає вимогам ст.74 ЦПК України, а тому не є належним повідомлення про дату та час судового засідання, колегія суддів вважає необгрутованими, з огляду на таке.

Частиною 6 статті 74 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, а також свідки, експерти, спеціалісти і перекладачі можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Процедура приймання, передавання та доставки телеграм, а також ведення та зберігання телеграфної документації операторами, провайдерами телекомунікацій, які згідно із законодавством надають послуги телеграфного зв'язку в телекомунікаційних мережах загального користування визначено Інструкцією з оброблення телеграм операторами, провайдерами телекомунікацій, затвердженою наказ Адміністрації Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України 22.04.2014 № 195, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20 травня 2014 р. за № 515/25292.

Даною Інструкцією встановлено, що під час приймання телеграми, поданої відправником не на бланку, працівник телеграфного зв'язку, який приймає, оброблює і передає телеграму, прикріплює телеграму до бланка встановленого зразка.

З матеріалів справи вбачається, що телеграма Голосіївського районного суду міста Києва від 05.06.2015 року на ім'я представника ОСОБА_3 ОСОБА_9 була оформлена не на затвердженому бланку, а тому працівником оператора дану телеграму було приведено у відповідність до вимог Інструкції з оброблення телеграм операторами, провайдерами телекомунікацій, затвердженою наказ Адміністрації Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України 22.04.2014 № 195, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20 травня 2014 р. за № 515/25292 та направлено на адресу представника позивача за зустрічним позовом .

З наявної в матеріалах справи телеграми (а.с.161) чітко вбачається кому вона адресована, по якій цивільній справі, на яку дату та годину призначено розгляд справи, адресу суду, прізвище та ініціали судді.

У зв'язку з чим правових підстав вважати, що дана телеграма є неналежним доказом повідомлення представника позивача про дату розгляду справи, немає.

Твердження апелянта про те, що зі змісту телеграми неможливо прочитати дату та годину на яку призначено розгляд справи, є безпідставними, оскільки зі змісту телеграми чітко вбачається дату та годину на яку призначено розгляд справи.

Крім того, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_9, отримавши телеграму, міг у будь-який час звернутися до суду 1-ї інстанції з метою уточнення дати та часу призначення справи до розгляду.

Інші доводи апеляційної скарги правильність висновків суду також не спростовують.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, постановлена з дотриманням норм процесуального права, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_9 відсутні.

Керуючись ст..ст. 303, 307, 312-315 ЦПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_9 відхилити.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19 червня 2015 року залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий: Судді: