Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1020/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

27.08.2015 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

представників: ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Долинській заяву ОСОБА_3 про скасування заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду з цією заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що 3 липня 2015 року Долинським районним судом Кіровоградської області було ухвалено заочне рішення.

ОСОБА_3 зазначає, що не був повідомлений належним чином про проведення судового засідання у цій справі, а також не був повідомлений про проведення судового засідання його представник. Крім цього, вважає, що суд мав право постановляти заочне рішення лише за повторної його неявки, а після першої неявки відкласти розгляд справи.

Крім вищевказаного, відповідач ОСОБА_3 зазначає, що розписка про отримання позики написана не ним, а тому у справі була необхідність у проведенні почеркознавчої експертизи.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_1 заяву підтримав за обставин зазначених у ній, попросив заяву задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_4, ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти скасування заочного рішення, вважає відсутні для цього підстави.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 3 липня 2015 року задоволено позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 заборгованість за договором позики в розмірі 200000 грн, 110330,41 грн процентів за договором позики, 12454,80 грн інфляційних втрат, 5934,25 грн три проценти річних, а всього 328719,46 грн; а також 3287,19 грн понесених та документально підтверджених судових витрат.(а. с. 48-50).

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 224 ЦПК України. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, для ухвалення судом заочного рішення необхідно такі умови: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи. Лише за наявності всіх п'яти умов суд може провести заочний розгляд справи.

У цій справі відповідач ОСОБА_3 не зявився в судове засідання та при цьому був повідомлений про місце та час розгляду справи належним чином, що підтверджується повідомленням про отримання ним судової повістки (а. с. 36). Тобто доводи відповідача з приводу неповідомлення його про розгляд справи є необґрунтованими. Про наявність поважних причин неявки у судове засідання ОСОБА_3 не повідомляв, а також не повідомляв про розгляд справи за його відсутності. Представник позивача ОСОБА_4 за довіреністю ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечував проти заочного розгляду справи.

Таким чином, суд установив у сукупності всі підстави для можливості проведення заочного розгляду цивільної справи та постановлення у справі заочного рішення.

Доводи відповідача ОСОБА_3 про неповідомлення про розгляд справи його представника також є повністю необґрунтованими, оскільки у матеріалах цієї цивільної справи відсутні будь-які документи на представництво інтересів відповідача, крім цього суд не має процесуального обовязку повідомляти одночасно сторону та її представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Отже, суд не має підстав для відкладення розгляду цивільної справи у разі неявки в судове засідання відповідача повідомленого належним чином про час і місце розгляду справи від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, які судом визнано поважними. Вказане узгоджується з ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Аналізуючи зміст п. 2 ч. 1 та ч. 4 ст. 169 ЦПК України слід дійти висновку, що у разі повторної неявки відповідача оповіщеного у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) незалежно від поважності причин неявки.

Таким чином, необґрунтованими є доводи відповідача ОСОБА_3 про обовязок суду при першій неявці відповідача відкласти розгляд цивільної справи, а також постанови заочне рішення лише при повторній неявці відповідача.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Будь-яких доказів поважності причин неявки до суду відповідача ОСОБА_3 суду не надано, а відтак відсутні у сукупності необхідні умови для скасування заочного рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідач ОСОБА_3 без поважних причин не зявився у судове засідання, а відтак не реалізував свої права брати участь у судовому засіданні, подавати докази, заявляти клопотання, тобто його доводи про проведення у справі почеркознавчої експертизи на стадії перегляду заочного рішення є необґрунтованими.

Відповідно до вищезазначеного, заява відповідача ОСОБА_3 про скасування заочного рішення є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 228, 230, 231 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_3 у скасуванні заочного рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 3 липня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Розяснити ОСОБА_3, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5