Справа №612/317/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 червня 2015 року. смт. Близнюки
Близнюківський районний суд Харківської області у складі: судді Мороза О.І., за участю секретаря Коняєвої Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який було зареєстровано 16 травня 1992 року. Позивач вказує, що протягом останніх пяти років сумісного проживання вони не знаходять спільної мови, мають різні погляди на життя, в сімї відсутнє взаєморозуміння. Склалися особисто неприязні відносини. Припинені шлюбно-сімейні стосунки та ведення спільного господарства поновлювати які не бажають. Спору про поділ майна, що є їх сумісною власністю не виникає.
Посилаючись на вищевказані обставини просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити прізвище «Руденко».
Сторони, будучи належним чином та своєчасно повідомленим про дату, час та місце судового засідання, в судове засідання не зявилися.
Позивач, в наданій до суду письмовій заяві, просить розглядати справу за її відсутності. Вказує, що в судове засідання не може зявитися у звязку із зайнятістю. На задоволенні позову наполягає, на примирення не згодна, шлюб перший. Проти заочного розгляду справи не заперечує, з наслідками ознайомлена.
Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Із повідомлення відділення поштового звязку вбачається, що відповідач судову повістку про виклик до суду, копії позовної заяви з додатками, ухвали суду про відкриття провадження, отримав 16.06. 2015 року, тобто завчасно, заяв, клопотань не надав.
За правилами ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки, вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, зі згоди позивача, яка викладена в її письмовій заяві, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч.1 ст. 224 ЦПК України. Справа розглядається за відсутності сторін.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, що передбачено ч.1 ст.24 Сімейного Кодексу України.
Відповідно до ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлено одним із подружжя. Відповідно до ст.112 цього ж Кодексу, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 16 травня 1992 року Близнюківським районним відділом реєстрації актів громадянського стану Харківської області, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Актовий запис №05 (а.с.3).
Сімейно-шлюбні стосунки між ними припинені.
Згідно довідки Бурбулатівської сільської ради Близнюківського району Харківської області №07-25-684 від 25.05.2015 року ОСОБА_1 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_2 та повнолітніми синами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживають ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є громадянами України про що свідчать фотокопії їх паспортів (а.с.7-8).
Спору по поділ майна, яке є їх сумісною власністю, не виникає.
Вбачається, що сім'я сторін розпалася остаточно і зберегти її неможливо у звязку із небажанням позивача за вказаних обставин зберегти шлюб, особисто - неприязними стосунками, що склалися.
Наведене свідчить, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Отже, підстави, на які посилається позивач, наполягаючи на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, збереження сім'ї неможливе, шлюб фактично розпався та існує формально, а тому позов і підлягає задоволенню.
Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивач надалі бажає іменуватися шлюбним прізвищем «Руденко», про що вказала в позовній заяві. Таким чином, позивач має право після розірвання шлюбу на прізвище Руденко .
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.3 ст.115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
А тому, керуючись ст.ст.10,11,88, 158, 209, 214-215, ч.1 ст. 224 ЦПК України, ч.1 ст.24, ч.3 ст. 105, ч.1 ст. 110, ст.ст. 112, ч.2 ст. 114, ст.115 Сімейного кодексу України, суд,-
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Мовчан) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрований 16 травня 1992 року Близнюкківським районним відділом реєстрації актів громадянського стану Харківської області. Актовий запис №05
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3, її право після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем «Руденко».
Рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Близнюківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення і залишення її без задоволення, рішення може бути оскаржене ним в вищезазначеному порядку при цьому строк на апеляційне скарження рішення починається з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.І. Мороз

25 червня 2015 року