УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О., перевіривши виконання вимог ст. 119-120 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-3» в особі голови правління Романа Віктора Григоровича про оскарження неправомірних дій, зобов»язання вчинити дії та відшкодування завданої моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-3» в особі голови правління Романа Віктора Григоровича про оскарження неправомірних дій, зобов»язання вчинити дії та відшкодування завданої моральної шкоди.

Виходячи зі змісту позовної заяви, позов пред'явлено до суду ОСОБА_1, який діє на підставі довіреності №658225 від 01 грудня 2011 року до Житлово-будівельного кооперативу "Буревісник-3" в особі голови правління Романа Віктора Григоровича з вимогою "визнати незаконними дії та бездіяльність голови правління ЖБК «Буревісник-3», що проявилося у відмові в наданні інформації та відсутності реагування на заяву ОСОБА_2 в порушення вимог ЗУ «Про зверення громадян» та ЗУ «Про інформацію»; зобов»язання голови правління ЖБК «Буревісник-3» надати ОСОБА_2 вичерпну інформацію по будинку АДРЕСА_1 яка зазначена в її заяві від 09.01.2015 року; стягнути з ЖБК «Буревісник-3» на користь ОСОБА_2 понесені вирати на поштові послуги та завдану моральну шкоду в розмірі 5000 грн.".

Відповідно до статті 30 Цивільного кодексу України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.

Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільні справа і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов'язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Відповідно до ст.30 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді. (ч.1 ст.40 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до вимог ч.2 та ч.4 ст.42 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або посадовою особою організації, в якій довіритель працює навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місцем його проживання.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Разом з тим, виходячи з предмету спору, позов подано на захист прав та інтересів ОСОБА_2, однак у якості позивача у позовній заяві зазначено ОСОБА_1, що діє на підставі довіреності №658225 від 01 грудня 2011 року.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

В той же час, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати ( 243,60 грн.).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.(п.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір")

Однак, при зверненні з цим позовом до суду позивачем не надано доказів, що підтверджують сплату судового збору, враховуючи, що позивачем заявлені вимоги як майнового характеру ( в частині відшкодування матеріальних збитків), так і немайнового характеру (оскарження дій посадової особи та відшкодування моральної шкоди), що зумовлює сплату судового збору в порядку та розмірах визначених ст.4 Закону України "Про судовий збір", з урахуванням положень п.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір".

Звертаю увагу, що у ст.2 Закону України "Про судовий збір" визначено, що платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду, тому наявність у представника позивача пільг щодо сплати судового збору не є підставою звільнення позивача, як сторону цивільного процесу, від сплати судових витрат, за відсутності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, які визначені у статті 5 Закону України "Про судовий збір".

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-3» в особі голови правління Романа Віктора Григоровича про оскарження неправомірних дій, зобов»язання вчинити дії та відшкодування завданої моральної шкоди залишити без руху, надати строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява вважатиметься не поданою і підлягає поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Яровенко