Справа № 369/5055/15-ц
Провадження № 2/369/2412/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 липня 2015 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Усатова Д.Д.,
за участю секретаря Котляр А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -
В травні 2015 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовувала тим, що вона 29.07.2006 р. зареєструвала шлюб з відповідачем у виконавчому комітеті Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 319.
Від шлюбу у них народилося двоє дітей: донька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Зі слів позивача, на даний час діти мешкають з нею та перебувають на повному її утриманні, відповідач добровільно матеріальної допомоги на утримання дочки не надає, участі у її утриманні не бере.
Посилаючись на вищевикладене та норми закону, позивач просила суд: стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітніх дітей: доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, у розмірі 1/3 з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з моменту подачі позову до досягнення дітьми повноліття.
У судове засідання позивач не зявилась. Надала до суду клопотання про слухання справи у її відсутність. Позов підтримала, просила суд задовольнити.
Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Суд, за письмовою згодою позивача, ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 319.
Від шлюбу у сторін народилося двоє дітей: донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія 1-ОК №192276, актовий запис №33 від 10.09.2011 року та сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія 1-ОК №068868, актовий запис №13 від 05.05.2007 року.
Сторони проживають окремо, спільний побут та господарство не ведуть. На даний час діти мешкають з позивачем та перебувають на її утриманні. Відповідач на даний час добровільно матеріальної допомоги на утримання дітей не надає.
Доказів про наявність між сторонами домовленості про добровільну сплату аліментів немає.
Згідно з ч.1 ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч.3 ст.183 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
У силу ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоровя та матеріальне становище дитини; 2) стан здоровя та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених ст.184 цього Кодексу.
Статтею 191 СК України передбачено, що аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.
Відповідно до ст.. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно положень ст.212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодний доказ у справі не має для суду наперед встановленого значення.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст.367 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення в межах суми платежу за один місяць.
Зважаючи на вищенаведене, відповідно до ст.ст.180, 182, 183 СК України, та, керуючись ст.ст.4, 10, 11, 60, 88, 209, 212-215, 224-226, 367 ЦПК України, суд, -
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого та зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи із 12.05.2015 р. і до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у сумі 243 (двісті сорок три) гривень 60 (шістдесят) копійок в дохід держави.
Допустити негайне виконання рішення в межах суми платежу за один місяць.
Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Д.Д.Усатов