Справа № 371/615/15 Головуючий у І інстанції Пархоменко В.М.
Провадження № 22-ц/780/3284/15 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 47 23.06.2015
УХВАЛА

Іменем України

23 червня 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого - Іванової І.В.,

суддів - Суханової Є.М., Сліпченка О.І.

при секретарі - Петленко І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Миронівського районного суду Київської області 23 квітня 2015 року про визнання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - неподаною та повернення її позивачу,-

в с т а н о в и л а :

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним позовом до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Миронівського районного суду від 30 березня 2015 року позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків, а саме не в повному обсязі сплачено розмір судового збору, який мав сплатити позивач при подачі даної позовної заяви у сумі 1870 грн.21коп., а сплачено 243 грн.60 коп.

Оскільки позивачка зазначені недоліки не усунула, тому ухвалою Миронівського районного суду Київської області 23 квітня 2015 року позовну заяву було повернуто позивачці.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою суду позивачка подала апеляційну скаргу, просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду.

Колегія суддів, заслухавши суддю доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги приходить до наступного.

Відповідно до ст.121 ч.2 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З матеріалів справи вбачається, що оскільки позивачка у встановлений строк не усунула недоліки зазначені ухвалою суду від 23 квітня 2015 року позовну заяву було повернуто позивачці.

Як роз'яснено у постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (далі - Постанова) судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

У п. 3 вищевказаної Постанови зазначено, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК України), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК України) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК України).

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК України, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК України, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Положення ст. 121 ЦПК України щодо повернення заяви (апеляційної скарги) застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали про усунення недоліків.

У п. 29 вищевказаної Постанови роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оскільки будь-яких доказів скрутного майнового стану позивачкою не надано, на обліку у службі зайнятості позивачка не перебуває, тому її посилання, що вона не працює не може бути підставою для зменшення розміру судового збору. Інших доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі суду не надано.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно вважав позов неподаним і повернув позивачці.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд поверхово розглянув її клопотання про зменшення розміру судового збору і безпідставно відмовив у його задоволенні, не заслуговують на увагу, оскільки колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наведені в заяві ОСОБА_2 доводи про зменшення розміру судового збору не є достатніми для його задоволення.

Відповідно до ч.5 ст.121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.312,314,315 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Миронівського районного суду Київської області 23 квітня 2015 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржене в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий :

Судді :