Провадження № 2/760/6417/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Слідчого управління ГУ МВС України в м. Києві, Першої Київської державної нотаріальної контори про скасування арешту квартири і зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

25.06.2015 ОСОБА_2 звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва з позовом до Слідчого управління ГУ МВС України в м. Києві, Першої Київської державної нотаріальної контори, в якому просила:

- скасувати арешт квартири АДРЕСА_1, накладений постановою спеціалізованого слідчого відділу СУ ГУМВС України в м. Києві від 26.01.2006 «Про накладення заборони відчуження на нерухоме майно»;

- виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 26.01.2006 за № 2820414 про арешт квартири АДРЕСА_1, накладений згідно з постановою спеціалізованого слідчого відділу СУ ГУМВС України в м. Києві від 26.01.2006 «Про накладення заборони відчуження на нерухоме майно»;

- відомості про зняття заборони на квартиру АДРЕСА_1 зареєструвати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень в порядку, установленому Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 № 868.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим частиною п'ятою статті 119 ЦПК, яка передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У позовній заяві позивач заявляє три самостійні вимоги немайнового характеру.

Позивач додав до позовної заяви квитанцію від 22.06.2015 про сплату судового збору в розмірі 243,60 грн. Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» це є оплатою за подання позовної заяви немайнового характеру.

Однак, Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своїй постанові № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснив, що «якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою)…» (пункт 13).

Позивач подав цивільний позов, в якому об'єднав три самостійні вимоги немайнового характеру, однак оплатив судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Отже, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 487,20 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок № 0010, утримувач коштів ГУДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу 22030001; 050, «судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання належного доказу сплати судового збору.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Слідчого управління ГУ МВС України в м. Києві, Першої Київської державної нотаріальної контори про скасування арешту квартири і зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко