overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" серпня 2015 р. суддя Суворовського районного суду м. Одеси, ОСОБА_1, розглянувши заяву комунального підприємства «Теплопостачання міста ОСОБА_1» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату наданої теплової енергії з ОСОБА_2, -

встановив:

Із заявою про видачу судового наказу звернулось КП «Теплопостачання міста ОСОБА_1» про стягнення заборгованості за оплату наданої теплової енергії з ОСОБА_2.

Відповідно до ст. 97 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, а саме за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем перебування фізичної особи - боржника.

На виконання вимог ч.6 ст. 100 ЦПК України, у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу, вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

За результатами отриманої судом інформації з відповідного органу реєстрації відділу адресно-довідкової роботи Головного Управління Державної міграційної служби України в Одеській області, вбачається що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 знята з обліку 22.03.2013 року у звязку зі смертю (актовий запис № 3009).

Смерть фізичної особи, а також припинення юридичної особи, які є однією із сторін у справі, спірні правовідносини не допускають правонаступництва - є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу для, відповідно до положень п.3) ч. 3 ст. 100 ЦПК України.

Згідно ст. 37 ЦПК України, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір.

Згідно ч.2 ст.101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

За таких обставин, дана заява не підлягає розгляду у порядку наказного провадження та повинна бути повернута заявникові.

Керуючись ст.ст. 96, 100, 101 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви КП «Теплопостачання міста ОСОБА_1» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату наданої теплової енергії з ОСОБА_2 відмовити.

Повернути заяву про видачу судового наказу КП «Теплопостачання міста ОСОБА_1» разом з її копіями та копіями доданих до неї документів.

Розяснити КП «Теплопостачання міста ОСОБА_1» право на звернення з тими самими вимогами у позовному порядку, оскільки відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти дів з дня отримання копії ухвали.

Суддя
БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2108/15-ц
Провадження № 2/497/718/15
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"31" серпня 2015 р. м.Болград

Суддя Болградського районного суду Одеської області Семаніва Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Червоноармійської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить постановити судове решіення, яким просить визнати за нею право власності на житловий будинок.

Перевіривши зазначену позовну заяву й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243 грн. 60 коп.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3 654 грн.)

Разом з тим, квітанція про сплату судового збору свідчить про те, що удовий збір сплачено не в повному обсязі.

Окрім того, в порушення вимог п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України, з позовної заяви не можливо встановити ким саме подано цю позовну заяву.

Відповідно до ч.1 ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Проте, позовна заява не містить всіх додатків у кількості для відповідачів

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Червоноармійської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки на протязі пяти днів з дня отримання цієї ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною.

Ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається апеляційному суду Одеської області через Суворовський районний суд м. Одеси протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.В. Семаніва
Справа № 610/2674/15-ц
СУДОВИЙ НАКАЗ
31.08.2015 року м. Балаклія
Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Усенко С.І., розглянувши заяву Комунального підприємства "Балаклійський водоканал" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за водокористування та водовідведення за період з 01.10.2014 року по 01.08.2015 року в сумі 1515,73грн.
У відповідності до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
За змістом ст.ст. 526, 527, 530, 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання, а зобов'язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу та інших актів цивільного законодавства України.
Керуючись ст.ст. 96, 102, 103, ЦПК України, ст. ст. 526, 527, 530, ч.1 ст.714 ЦК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя
Згідно із ч.1 ст. 105 ЦПК України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до ч.6 ст. 105-1 ЦПК України заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом 10 днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Згідно ч.1 106 ЦПК України в разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав законної сили _______________ 20__ року.
Строк пред'явлення до виконання до _______________ 20__ року.
Судовий наказ виданий "_____""______"20__ року
Суддя С.І.Усенко
Справа № 285/468/15-ц
У Х В А Л А

іменем України

"06" лютого 2015 р.

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Савицька Л. Й., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ "Державний ощадний банк України" в особі керуючого установи №10005/057 ОСОБА_2, установи № 10005/058 в особі ОСОБА_3, ОСОБА_4 державної нотаріальної контори в особі ОСОБА_5 про видачу виписки із рахунку № 04684 власнику депозиту на здійснення розпорядження,-

ВСТАНОВИЛА:

03.02.2015 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідачів.

Подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно розяснень п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивачем зазначено відповідачем ОСОБА_4 державну нотаріальну контори в особі ОСОБА_5, однак зміст позовної заяви не містить обставин, якими позивач обґрунтовує порушення своїх прав та законних інтересів відповідачем.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем відповідно до кількості відповідачів не було додано неналежної кількість екземплярів копії позовної заяви з копіями всіх документів, що додаються до неї.

Відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України позивач повинен викласти обставини (підстави позову), якими він підтверджує кожну вимогу. Їх обґрунтований, доступний та зрозумілий виклад необхідний для вирішення питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших дій для розгляду справи у судовому засіданні, для визначення тотожності позову, в разі необхідності зміни позову позивачем, залучення в процес інших осіб і, найголовніше, для визначення предмета доказування у даній справі.

Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

З врахуванням наведеного позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 119 - 121, 209 ЦПК України, суд,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ "Державний ощадний банк України" в особі керуючого установи №10005/057 ОСОБА_2, установи № 10005/058 в особі ОСОБА_3, ОСОБА_4 державної нотаріальної контори в особі ОСОБА_5 про видачу виписки із рахунку № 04684 власнику депозиту на здійснення розпорядження, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном пять днів з дня отримання копії цієї ухвали та розяснити, що в іншому випадку її позовна заява може бути визнана неподаною і повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Й. Савицька
У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/2390/15-ц

провадження № 2-з/0285/11/15

25 червня 2015 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Савицька Л. Й., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за її позовом до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про стягнення суми боргу у розмірі 24759грн. 25 коп.,

ВСТАНОВИВ:

В якості забезпечення позову позивач в своєму клопотанні просила суд накласти арешт на рухоме та нерухоме майно боржника на суму не менше 24759грн. 25 коп. із забороною його відчужувати.

Клопотання ОСОБА_1 підлягає поверненню, оскільки воно подано без додержання вимог, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Частиною 2 ст. 151 ЦПК України зазначено, що у заяві про забезпечення позову обовязково зазначається:

а) причини, у звязку з якими потрібно забезпечити позов, тобто обґрунтування, чому невжиття заходів забезпечення може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду і як саме;

б) вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, тобто вказівка на спосіб забезпечення позову, який, на думку заявника, є найбільш адекватним;

в) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відсутність зазначених відомостей позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також робить неможливим виконання такої ухвали.

У поданому до суду клопотанні не надано доказів підтвердження належності майна відповідачу, на яке позивач просить накласти арешт.

Відсутність зазначених відомостей у клопотанні позивача позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також зробить неможливим виконання такої ухвали.

У випадку недотримання вимог, встановлених ст. 151 ЦПК, суд в порядку ст. 121 ЦПК постановляє ухвалу про повернення відповідної заяви про забезпечення позову.

Повернення такої заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 151-153 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Повернути клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за її позовом до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про стягнення суми боргу у розмірі 24759грн. 25 коп.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області протягом пяти днів з дня її проголошення, а особами, без участі яких було постановлено ухвалу і які оскаржують ухвалу, протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Л. Й. Савицька
Справа № 523/2822/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" серпня 2015 р.

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Кисельова В.К.

при секретарі Дзюба Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Позовні мотивовані тим, що сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивачка стверджує, що відповідач не надає матеріальної допомоги на утримання дочки, у звязку з чим, позивачка просить стягнути з відповідача аліменти на утримання дочки у розмірі 1000 гривень щомісячно.

В судовому засідання позивачка подала заяву, згідно якої підтримала позовні вимоги, а також справу просила розглянути у її відсутність.

Відповідач в судове засідання подав заяву, згідно якої позовні вимог визнав у повному обсязі, а також просив справу розглянути у його відсутність.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Судом також встановлено, відповідач надає матеріальну допомогу на утримання дітей, проте нерегулярно. В даний час позивачка, не має можливості належним чином зебезпечити дочку.

Відповідно до вимог ст.ст. 180, 183 Сімейного Кодексу України батьки повинні утримувати дітей до досягнення ними повноліття.

Згідно ч. 1 ст. 184 СК України якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

При ухваленні рішення суд враховує матеріальний стан одержувача та платника аліментів, стан здоровя сторін.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 174, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 105, 112, 180, 181 ч. 3, 182, 183, 184, 191 Сімейного Кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 б. 159, кв. 184, іпн. НОМЕР_1)

на користь

ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, що зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 б. № 25, кв. 55, паспорт серії КМ 623875, виданий Суворовським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області, 18.12.2009р.)

аліменти на утримання малолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, у розмірі 1000 гривень щомісячно, починаючи з 23.02.2015р. до досягнення ОСОБА_3 повноліття, тобто 23.11.2027р.

3. Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 б. 159, кв. 184, іпн. НОМЕР_1) на користь Держави судовий збір у розмірі 243 гривні 60 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку через Суворовський районний суд м. Одеси шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя:
УХВАЛА

про залишення позову без руху

"20" липня 2015 р. м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Бучко Т.М.

розглянувши в місті Рівне позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2015 року до Рівненського міського суду Рівненської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 118 ЦПК України позов пред»являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Вивченням поданого позову встановлено його невідповідність вимогам процесуального закону, зокрема, позивачем не вказано в ціну пощову вартість майна по кожному об»єкту, до матеріалів позовної заяви не долучено квитанцію про оплату судового збору.

Крім того, позивач у позовній заяві просить суд відстрочити сплату судового збору, при цьому не надавши суду жодних доказів тяжкого матеріального становища, які стали б підставою відстрочення судових витрат на підставі ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання заявником ухвали.

За таких обставин суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. 119, ч.1 ст.121, ст.ст. 256, 258 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Надати заявнику 5-денний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків заяви.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ -
Справа № 274/5129/14-ц Головуючий у 1-й інст. Корбут В. В. Категорія 27 Доповідач Зарицька Г. В.
У Х В А Л А

15 травня 2015 р. м. Житомир

Суддя апеляційного суду Житомирської області Зарицька Г.В., вирішуючи питання відповідно до ст. 297 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 08 квітня 2015 року

в цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Мегабанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором

в с т а н о в и л а :

Апеляційне провадження у справі не може бути відкрите, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 295 ЦПК України.

Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 08 квітня 2015 року позов ПАТ «Мегабанк» задоволено повністю, стягнуто солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 177 976, 27 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням, апелянти звернулися до суду з апеляційною скаргою, в якій просили рішення скасувати в частині стягнення штрафних санкцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є:

1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.

Пунктами 5,6 частини 2 статті 295 ЦПК України визначено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Проте, звертаючись до суду з апеляційною скаргою на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 08 квітня 2015 року, апелянти вищевказаних вимог процесуального Закону не дотримались, мотивів того, чому рішення суду першої інстанції підлягає частковому скасуванню, в апеляційній скарзі не зазначили.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху з наданням терміну для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 297 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення відмічених в ухвалі недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку невиконання вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною і повернута.

Суддя Г.В. Зарицька