Справа № 761/5534/15-ц
Провадження №2/761/3726/2015
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 травня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Маліновської В.М.

при секретарях: Лазоришинець К.М., Колеснік М.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2015р. ОСОБА_1 (Позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради (Відповідач), третя особа: ОСОБА_3, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, а саме: на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після його померлого батька - ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Свої позовні вимоги Позивач обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько - ОСОБА_4. Бабуся Позивача - мати померлого ОСОБА_4 -ОСОБА_3 не бажає приймати спадщину, заяв про прийняття спадщини не подавала, він є єдиним спадкоємцем першої черги. При цьому Позивач зазначив, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.07.2001р. органом приватизації державного житлового фонду Радянського району м.Києва, 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності його покійному батькові - ОСОБА_4 Інформаційною довідкою Київського міського БТІ від 26.01.2015р. також підтверджується те, що 1/2 частина вказаної квартири зареєстрована на праві власності за померлим ОСОБА_4 З метою прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва на право власності на спадщину, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на дану квартиру.

У зв'язку з цим Позивач змушений був звернутися до суду з позовом про визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

За клопотанням Позивача судом було витребувано копію спадкової справи після померлого ОСОБА_4

Протокольною ухвалою суду від 07.05.2015р. ОСОБА_2 (рідного брата покійного ОСОБА_4, який також подав заяву про прийняття спадщини) залучено до участі у справі у якості співвідповідача (а.с.72), у зв'язку з чим йому направлено копію позовної заяви та повістку про виклик до суду (а.с.74) .

У судовому засіданні Позивач - ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав у повному обсязі і просив їх задовольнити.

Відповідачем - Київською міською радою, до суду направлені письмові пояснення, в яких викладено прохання слухати справу без участі її представника та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 30-31).

Про розгляд справи за її відсутності просила у письмовій заяві і третя особа - ОСОБА_3 (а.с.29).

Відповідач ОСОБА_2 не з'явився в судове засідання та не направив свого представника, будь-яких пояснень чи заперечень по суті позовних вимог не надав.

Заслухавши думку Позивача, врахувавши письмові пояснення, направлені іншими учасниками процесу, вивчивши матеріали справи, в тому числі копію спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4, встановивши обставини справи та відповідні їм правовідносини, дослідивши докази у справі, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на таке.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2. помер ОСОБА_4 у віці 55 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17 липня 2014р., виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління у м.Києві (а.с. 8, 54).

При цьому наявними у справі документами, в тому числі свідоцтвом про народження підтверджується, що Позивач (ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3), являється сином померлого ОСОБА_4 (а.с.7, 56).

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_4 його син - ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернувся у січні 2015р. до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с.52).

У лютому 2015р. він подав до нотаріальної контори заяву про видачу йому Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1 /2 частину квартири АДРЕСА_1 (а.с.62).

Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. від 25.02.2015р. йому було відмовлено у видачі відповідного Свідоцтва про право на спадцину за законом, у зв'язку з недананням правовстановлюючого документа, який засвідчує право власності спадкодавця ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. на квартиру (а.с.3, 63).

На запит суду Київське міське БТІ листом від 15.04.2015р. за №4928 повідомило, що зазначена вище квартира №45 на наявною в БТІ інформацією первинно була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.07.2001р. Далі право власності на 1/2 частину квартири перейшло від ОСОБА_3 до ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 22.06.2007р. (а.с.66-68). Крім того в матеріалах спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4, наявна Інформаційна довідка від 26.01.2015р. Київського міського БТІ, надана на запит нотаріуса, в якій зазначено, що 1 / 2 частина квартири АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлофонду Радянського району м.Києва 27.07.2001р. та зареєстрованого в Бюро 01.08.2001р., належить ОСОБА_4 (а.с.59). Ксерокопія зазначеного Свідоцтва про право власності на житло міститься в матеріалах спадкової справи (а.с.48).

Вказана квартира під обтяженнями не перебуває, що підтверджується відповідними Витягами з реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна (а.с.69-71).

Відповідно до частин 1 та 5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Таким чином наявними у справі документами підтверджується те, що Позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину після померлого батька - ОСОБА_4, відмови від неї не заявляв, тобто прийняв в спадщину і 1 /2 частину квартири АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_4 з моменту відкриття спадщини.

За ч.1 та 3 ст. 1296 ЦК України визначено спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Отже суд приходить до висновку, що оскільки після смерті ОСОБА_4 його син ОСОБА_1 прийняв спадщину, у тому числі і належну померлому на праві власності 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, то в нього виникло право власності на 1/2 частини вказаної квартири.

Крім цього з копій документів спадкової справи №1221/2014 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_4 вбачається, що окрім Позивача - ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 звернулась ще одна особа, яка входить до другої черги спадкоємців, а саме: рідний брат покійного - ОСОБА_2, який залучений до участі до даної справи в якості співвідповідача.

У жовтні 2014р. співвідповідач - ОСОБА_2 звернувся до Першої нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після його рідного померлого брата ОСОБА_4 (а.с.36). До вказаної заяви було долучено в тому числі ксерокопію Свідоцтва про право власності на житло від 27.01.2001р. на спірну квартиру (а.с.48).

При надходженні до Першої Київської нотаріальної контори заяви Позивача- ОСОБА_1. про прийняття спадщини та поданні ним заяви про витребування у ОСОБА_2 оригіналу Свідоцтва про право власності на квартиру(а.с.57), Першою київською нотаріальною конторою було направлено лист від 13.02.2015р. ОСОБА_2 з пропозицією з'явитись 25.02.2015р. о 9год.00хв. до контори та надати оригінал Свідоцтва про право власності на житло - квартиру АДРЕСА_1 для оформлення спадщини на 1 / 2 частину цієї квартири після померлого ОСОБА_4 (а.с. 60). У цьому ж листі зазначалось у разі ненадання ним вищевказаного Свідоцтва спадкоємець ОСОБА_1 буде звертатися до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування на вищезазначену квартиру (а.с.60). Лист отримано ОСОБА_2, як вбачається з рекомендованого повідомлення Укрпошти про вручення поштового відправлення 18.02.2015р., проте останній на нього не відреагував (а.с.61).

25.02.2015р. Позивачем ОСОБА_1 було подано до нотаріальної контори заяву про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом(а.с.62) і цього ж дня нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документа, який засвідчує право власності спадкодавця на частину квартири(а.с.63).

Як встановлено судом у судовому засіданні співвідповідач ОСОБА_2 є рідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_4 (а.с.43), що не заперечувалось сторонами, а отже відповідно до ст.1262 ЦК України входить до другої черги спадкоємців за законом.

Згідно зі ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Жодних документів про наявність випадків, передбачених ст.1259 ЦК України, щодо зміни черговості одержання права на спадкування матеріали спадкової справи не містять і суду таких документів особами, які беруть участь у справі, в процесі розгляду справи не надано.

З огляду на все наведене вище, суд приходить до висновку, що саме Позивач - ОСОБА_1, який є сином померлого ОСОБА_4, є спадкоємцем за законом, якому мало бути видано Свідоцтво про право на спадщину на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1.

Таким чином, на момент звернення до суду у Позивача наявне право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, отримане в порядку спадкування за законом.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає повному задоволенню.

З урахуванням положень ст.ст. 16, 1223, 1261, 1268, 1270, 1296, 1297 Цивільного кодексу України, керуючись ст.ст. 11, 60, 179, 208, 209, 212, 214, 215, 218, 222, 223, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, - задовольнити.

Визнати в порядку спадкування за законом за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суд м.Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: