Справа № 2-3306/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «УСК «Гарант-Авто» про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

Позивачі звернулися до Солом'янського районного суду м. Києва з окремими позовними вимогами, при цьому з одним позовом, який назвали «спільна позовна заява» до ПАТ «УСК «Гарант-Авто» про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 23.03.2015 позовну заяву залишено без руху, та позивачам наданий строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Тобто, суддя отримавши вищезазначені матеріали у суворій відповідності дослідив позовну заяву і при вирішенні питання про можливість відкриття по ній провадження і призначення справи до судового розгляду встановив, що позовна заява «спільна позовна заява» ОСОБА_1, ОСОБА_2 не відповідає вимогам ст.ст.119-120 ЦПК України, і ухвалою залишив її без руху, надавши позивачу строк 3 дні з моменту отримання її копії для усунення зазначених в ній недоліків, а саме:

· позивачами заявлені окремі позовні вимоги за різними обставинами та обґрунтуванням позову, які випливають із не поєднаних між собою дорожньо-транспортних подій від 08.04.2011 та 23.08.2012. Крім того, згідно позовних вимог описана ще одна ДТП від 12.12.2012, яка не стосується позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2

· в даному випадку позивачі помилково вважають, що дані правовідносини підпадають під обсяг прав і обов'язків окреслених вищевказаною статтею, оскільки дані позову є окремими і самостійними. Дані позовні вимоги необхідно викладати в окремих документах - позовних заявах, з окремим обґрунтуванням обставин по справі у кожному конкретному випадку окремо. При цьому, у позовних заявах як ОСОБА_1 та і ОСОБА_2 почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

· обґрунтувати підсудність справи, тобто можливість її розгляду саме Солом'янським районним судом м. Києва та надати відповідні докази з ЄДР щодо місцезнаходження юридичної особи відповідача.

· викласти обставини як підстави, якими позивачі обґрунтовує вимоги щодо наявності причинно-наслідкового зв'язку між діями порушника правил ДТП і і шкодою спричиненою майну позивачів, як вже зазначалося вище, кожному окремо. Постанов про визнання осіб винними позовна заява також не містить. Позивачами взагалі в позовній заяві викладені три різні події, одна з яких взагалі не стосується позивачів по справі.

· позивачами заявлена вимога на майбутнє, а саме: стягнути з ПАТ «УСК «Гарант-Авто» на користь позивачів пеню за несвоєчасну виплату у розмірі розрахованому на момент розгляду справи, однак позивачами не надано доказів розрахунку пені на час подачі позову до суду, що також безпосередньо впливає на розмір сплати судового збору. Крім того, вимоги не мають розрахунку інфляційної частини за позовними вимогами ОСОБА_1

· не викладені усі обставини, якими позивачі обґрунтовують своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто саме, які права позивачів, порушені та підлягають захисту, якими правовими нормами вони регулюються та чим передбачений такий шлях поновлення і в який саме спосіб, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

· за вказаних обставин для судового розгляду позивачами не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

· визначивши позовні вимоги, викласти обставини в їх обґрунтування, виходячи з правовідносин, що склалися з приводу спору, зазначити, які її права, свободи чи інтереси були порушені, всупереч яким правовим нормам, які діяли на час порушень прав та виникнення правовідносин між сторонами з приводу кожної позовної вимоги, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який вони просять застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави позову, а також зазначити докази в підтвердження кожної обставини на обґрунтування заявлених вимог та їх розрахунок тільки з урахуванням виділу вимог позивачів в окремі позовні заяви.

· позивачами не надано відомостей про досудове врегулювання спору з відповідачем.

· за заявленими позовними вимогами ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру - 243,60 грн та немайнового характеру - 243,60 грн., в свою чергу ОСОБА_2 за вимогу майнового характеру -243,60 грн. Однак навіть загальна сума по сплаті судового збору є меншою ніж необхідно сплатити.

Дотримання вимог ст.ст.119-120 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Також, Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ в своїй постанові №11 від 17.10.2014 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" наполегливо рекомендує суддям проводити ретельний аналіз позовних заяв і підготовку справ до судового розгляду.

04.06.2015 представник позивачів особисто отримав ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Однак зазначені в ухвалі суду недоліки позивачі та їх представник у визначений строк не усунули, з заявою про продовження строку для усунення недоліків до суду не зверталися.

Виходячи із змісту ч.2 ст.121 ЦПК України, у разі невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, оскільки позивачі не усунули недоліки позовної заяви, то останню слід вважати неподаною та повернути позивачам.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу представника позивачів на наступне.

Враховуючи рішення Європейського суду, позивач як сторона, що приймає участь у судовому розгляді, в даному випадку позивачі також делегували захист своїх прав та інтересів своєму представнику, так і їх представник зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Подана представником позивачів 05.06.2015 заява названа останнім "заява про виправлення описок", не дає права позивачам та представнику позивачів на відстрочення виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, оскільки відповідно до її тексту і змісту вбачається, що прізвище позивача «Сивак» також зазначено в описово-мотивувальній частині ухвали і тим самим дає змогу усвідомити зміст та вимоги за ухвалою суду та ніяким чином не впливає на обов'язок виконання недоліків позовної заяви викладених в ухвалі суду. Зміст заяви зводиться до викладання обставин, які не відповідають дійсності, безпідставних звинувачень і негативних висловлювань на адресу головуючого судді. Ці дії представника позивачів свідчать про явну зневагу до суду. Такі висловлювання на адресу суду чи суддів в офіційних зверненнях до суду є неприпустимими.

Відповідно до п.6 ч.4 ст.47 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", незалежність судді забезпечується відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Згідно ч.5 ст.121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.121, 208-210, 293, 294 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «УСК «Гарант-Авто» про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди вважати неподаною і повернути позивачам.

Роз'яснити позивачам, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя - Г.О. Козленко