Справа № 755/988/15-ц
У х в а л а

"15" січня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулася позивач ОСОБА_1 з позовом, в якому просить суд: визнати факт родинних зв'язків між нею та ОСОБА_2 та визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам п.п. 5, 6 ч. 2 ст. ст. 119 ЦПК України. Як убачається з матеріалів позову, позивачеві було відмовлено нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з тих підстав, що право власності на спадкове майно - квартиру зареєстровано за іншою особою на підставі договору дарування, який, згідно матеріалів позовної заяви було визнано недійсним за рішенням суду. Разом з тим, позовна заява не містить викладу обставин про те, що позивач зверталася до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини за законом та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, і саме у видачі такого свідоцтва їй було відмовлено з підстав недоведеності належними документами родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, що є обов'язковою передумовою для звернення до суду з даним позовом, оскільки п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про нотаріат" визначено, що саме нотаріуси видають свідоцтва про право на спадщину. Отже встановлення родинних відносин між спадкоємцем та спадкодавцем, за поданими спадкоємцем документами, є компетенцією нотаріату України. І лише в разі відмови нотаріуса з підстав недоведеності спорідненості між цими особами, спадкоємець звертається до суду, який реалізує функцію правового захисту в разі порушення, невизнання чи оспорювання цивільного права та охоронюваного законом інтересу.

Крім того, позивач просить визнати факт родинних зв'язків (як зазначено в позовній заяві), не вказуючи про те, ким саме доводилися один одному позивач та спадкоємець (рідними братом та сестрою, двоюрідними тощо), отже не зазначаючи до якої черги спадкоємців належить позивач. Таким чином в порушення вимог п 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України вимоги позову в цій частині є неконкретизованими.

Крім того, позовна заява не містить посилань на наявність чи відсутність у ОСОБА_2 інших спадкоємців за законом, що є необхідним для визначення кола учасників судового розгляду.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Виходячи з цього, позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 УПК України, оскільки позивачем сплачено судовий збір у розмірі 243,60грн. - тобто лише за вимогою немайнового характеру, а за вимогою майнового характеру, за якою ставка судового збору вираховується від дійсної ринкової вартості майна на час звернення з позовом до суду, судовий збір не сплачено.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, заявнику необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву з викладенням обставин звернення позивача до органів нотаріату із заявами про прийняття спадщини за законом та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, відмови у цьому нотаріуса, з посиланням на відповідні докази, зазначення про наявність або відсутність у спадкодавця інших спадкоємців за законом, та чітко викладеними позовними вимогами щодо встановлення факту родинних відносин у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом та долучити документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір" за вимогою майнового характеру.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя