Провадження №2/761/3183/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

19 березня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гуменюк А.І.

при секретарі Панасенко Ж.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення пені, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) 01 серпня 2014 року звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі - Відповідач) про стягнення пені.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 30 квітня 2014 року між ним та Відповідачем було укладено Договір № 2120 (далі - Договір), за умовами якого Відповідач зобов'язувався протягом чотирьох тижнів здійснити заміри двох дверей міжкімнатних, доставити й установити двері в його квартиру, за адресою АДРЕСА_1. Зазначає, що на виконання взятих на себе зобов'язань за Договором, він сплатив всі суми, зокрема, 30 квітня 2014 року - 2 500 грн., 06 травня 2014 року - 3 840 грн., 08 липня 2014 року - 5 600 грн. та 11 липня 2014 року - 1 140 грн. Зауважує, що взяті на себе зобов'язання за Договором, Відповідач виконав з порушенням. Зокрема, замість виготовлення та установки дверей в строк до 28 травня 2014 року, Відповідач виконав роботи лише 11 липня 2014 року, прострочивши термін виконання на 43 дні. Вказує, що він звертався до Відповідача із претензією від 11 липня 2014 року із вимогою сплати пені, проте, вказана претензія була залишена Відповідачем поза увагою. Просить суд ухвалити судове рішення, яким стягнути із Відповідача на його користь пеню за порушення зобов'язання у розмірі 16 821 грн. 60 коп.

У судовому засіданні Позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Просив суд позов задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився. Про місце, день та час судового розгляду повідомлений в установленому законом порядку. Про причину неявки суд не повідомив, представника з належними повноваженнями до суду не направив. Клопотання про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність, як і заперечень на позов, до суду не подавав.

Суд, заслухавши думку Позивача, який не заперечував щодо розгляду справи у відсутність Відповідача, вбачає за можливе розглядати справу у відсутність останнього, на підставі наявних у справі доказів, ухваливши у справі заочне рішення.

Заслухавши пояснення Позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов'язання є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо), або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

За змістом частини 1 статті 865 Цивільного кодексу України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За змістом частини 1 статті 866 Цивільного кодексу України, договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору.

Судом встановлено, що 30 квітня 2014 року між Позивачем та Відповідачем був укладений договір купівлі-продажу № 2120 (далі - Договір), за умовами якого Відповідач зобов'язувався впродовж чотирьох тижнів провести заміри, закупку та транспортування продукції, зокрема, міжкімнатних дверей та їх установку у квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 3).

Як вбачається із матеріалів справи, власником квартири АДРЕСА_1, є Позивач, згідно договору купівлі-продажу від 28 вересня 2005 року (а.с. 10).

Крім того, із матеріалів справи також вбачається, що згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців № 15871009 від 17 березня 2015 року, Відповідач є фізичною особою-підприємцем.

Судом встановлено, що вартість послуг за правочином, укладеним між сторонами, складає 13 040 грн., які Позивачем сплачені Відповідачу у повному обсязі. Зокрема, під час укладення правочину, ним було сплачено в якості передоплати кошти у розмірі 2 500 грн. (а.с. 3). Крім того, згідно платіжних доручень від 06 травня та 08 липня 2014 року, Позивачем було сплачено 3 840 грн. та 5 600 грн., відповідно (а.с. 5-6) та 1 140 грн. Позивачем було сплачено 11 липня 2014 року, що підтверджується Актом виконаних робіт від 11 липня 2014 року (а.с. 7).

Судом також встановлено, що Відповідач виконав взяті на себе зобов'язання, згідно Договору, із порушенням строку, визначеного правочином, у зв'язку з чим 11 липня 2014 року Позивач направив йому претензію про сплату пені у розмірі 6 520 грн., яку Відповідач отримав 22 липня 2014 року та яку залишив поза увагою (а.с. 8-9).

За змістом статті 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом статті 610 Цивільного кодексу України, порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки.

Згідно з частинами 1, 3 статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до частини 1 статті 550 Цивільного кодексу України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання.

За змістом частини 2 статті 551 Цивільного кодексу України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до абзацу 1 частини 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

Судом встановлено, що взяті на себе зобов'язання за Договором Відповідачем виконано із порушенням строків виконання на 43 дні. Таким чином, за підрахунками Позивача, перевірених судом, розмір пені за несвоєчасне виконання умов Договору складає 16 821 грн. 60 коп., оскільки загальна сума, сплачена Позивачем за умовами правочину, складає 13 040 грн., таким чином, розмір пені за один день прострочення виконання зобов'язання складає 391 грн. 20 коп., тому загальна сума пені у розмірі 3% від загальної вартості замовлення за 43 дні прострочення виконання зобов'язання складає 16 821 грн. 60 коп., які підлягають стягненню із Відповідача на користь Позивача у судовому порядку.

Крім того, виходячи із вимог статті 88 Цивільного процесуального кодексу України, із Відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 243 грн. 60 коп.

З урахуванням викладеного, на підставі статей 509, 525, 526, 530, 549, 550, 551, 610, 611, 612, 626, 865, 866 Цивільного кодексу України, Закону України «Про захист прав споживачів», керуючись статями 10, 11, 13, 57, 60, 88, 209, 212-215, 226-228 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення пені - з а д о в о л ь н и т и у повному обсязі.

Стягнути із Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) кошти у розмірі 16 821 (шістнадцять тисяч вісімсот двадцять один) гривню 60 коп.

Стягнути із Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у розмірі 243 (двісті сорок три) гривні 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте Шевченківським районним судом м. Києва за письмовою заявою ОСОБА_2.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене ОСОБА_2 до Апеляційного суду м. Києва в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення суду може бути оскаржене ОСОБА_1 до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Шевченківський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а у разі, якщо рішення було проголошено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо воно не буде скасоване.

СУДДЯ :