Справа № 667/2104/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2015 р. Комсомольський районний суд м. Херсона у складі:

головуючого судді Радченко Г.А.

при секретарі Рушелюк О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Херсоні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 22.04.2015 року було задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

26.05.2015 року відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд вказаного заочного рішення.

В обґрунтування заяви посилалася на те, що прийняття заочного рішення під час першого судового засідання було передчасним. Її таким чином позбавили права надавати свої доводи та пояснення по суті справи, адже обставини справи зясовувались лише зі слів позивача, що суперечить положенням Сімейного кодексу України. Вважала, що задовольняючи позовні вимоги суд не дослідив всіх обставин справи. Так, ухвалюючи заочне рішення, їй не надано можливості подати заяву на примирення.

В судовому засіданні заявниця та її представник подану заяву підтримали. Вважали, що винесення заочного рішення за результатами першого судового засідання є неправомірним, оскільки заочно справа може слухатися лише у разі повторної неявки відповідача. Крім того, у звязку із заочним слуханням справи відповідачка була позбавлена можливості подати заяву про примирення. На даний час ОСОБА_1 бажає примиритися з чоловіком та зберегти сімю, бажають цього і повнолітні діти сторін.

Позивач в судовому засіданні категорично заперечував проти скасування заочного рішення, призначення справи до слухання у загальному порядку та надання йому та відповідачці строку на примирення. Пояснив, що з серпня 2014 року між ним та відповідачкою шлюб фактично припинено, він має іншу жінку, а почуття любові між ним та ОСОБА_1 втрачено, тому збереження шлюбу не можливе. Майже за рік, що минув з часу, коли він пішов з сімї, відповідачка спроб примирення з ним не вчиняла. Вважав, що такі дії з її боку у даний час спрямовані на затягування розгляду справи та не надання йому можливості влаштувати особисте життя, що є помстою з її боку. На даний час він має бажання та можливість працевлаштуватися у Молдові, а перегляд заочного рішення унеможливлює його виїзд.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, представника заявниці, суд вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що відповідачка належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, однак в судове засідання не зявилася та не повідомила суду про причини своєї неявки. ОСОБА_3 цього факту не заперечувала, а її пояснення стосовно поганого самопочуття в той день нічим не підтверджуються.

Посилання представника відповідачки на порушення судом вимог ч. 4 ст. 169 ЦПК України при винесенні заочного рішення, суд вважає хибним, оскільки вказана норма регулює наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі та передбачає винесення заочного рішення по справі у разі повторної неявки відповідача, при відкладенні розгляду справи за підстав, передбачених п. 1 та 2 ч. 1 зазначеної статті.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18.12.2008 року "Про судові рішення" заочне рішення ухвалюється відповідно до вимог статтей 224-226 ЦПК України, а не як не ч. 4 ст. 169 ЦПК України.

Така ж позиція Верховного суду України викладена і у практиці ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах, згідно якої проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 224 ЦПК України. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, необхідно дотримуватись таких умов: неявка відповідача в судове засідання; належне його повідомлення про час і місце розгляду справи; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи.

При цьому, такої умови для проведення заочного розгляду справи, як повторність не явки в судове засідання відповідача, положення статті 224 ЦПК України не містять.

Разом з тим, судом встановлено, що відповідачка була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, однак в судове засідання не зявилася та не повідомила про причини своєї не явки, що стало підставою для проведення заочного розгляду справи під час першого судового засідання.

Крім того, заявниця не посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що є обовязковою підставою для скасування заочного рішення.

Що стосується посилання ОСОБА_1 на необхідність надання їй строку для примирення з чоловіком, то суд враховує, що позивач категорично заперечував проти надання такого строку, мотивуючи це тим, що примирення та збереження шлюбу між ним та відповідачкою не можливе, оскільки почуття любові між ними втрачено, шлюб фактично припинено з серпня 2014 року, а він на даний час має іншу жінку. Крім того, суд враховує, що з часу фактичного припинення шлюбу пройшов майже рік і за цей час відповідачка не вчиняла спроб на примирення з чоловіком.

Аналіз статті 111 СК України дає підстави говорити про те, що закріплена у вказаній статті норма є диспозитивною. Суд повинен вживати заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення. Диспозитивність норми підкреслюється і у постанові Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» в якій зазначається, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обовязком. У п. 10 Постанови зазначено, що судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. Проте, з матеріалів справи вбачається, що сторони неповнолітніх дітей не мають, а клопотання про надання строку для примирення містить ознаки зловживання своїми правами з боку відповідачки, що є неприпустимим з огляду на положення ч. 3 ст. 27 ЦПК України.

Крім того, суд враховує, що строк для примирення надається у разі, якщо судом, на підставі досліджених доказів та пояснень сторін, буде встановлено, що це не є виключно формальною дією, а дійсно допоможе зберегти сімю. У даному випадку, з пояснень сторін вбачається, що шлюб носить формальний характер, а примирення та збереження сімї є неможливим.

При розгляді заяви про перегляд заочного рішення суд вважає за необхідне поновити заявниці строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, оскільки його було пропущено з поважних причин, а саме у звязку із подачею нею апеляційної скарги на заочне рішення суду та перебування справи в апеляційному суді.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 228, 232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 23.04.2015 року.

ОСОБА_4 Борисівни про перегляд заочного рішення за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз»яснити, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: