Справа № 308/7034/15-ц
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

10.07.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Великолазівської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку на території Великолазівської сільської ради,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Великолазівської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку на території Великолазівської сільської ради.

Ухвалою суду від 18.06.2015 р. вказана заява залишена без руху через порушення заявником вимог п. п. 4, 5, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме, з посиланням на те, що не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, у заяві відсутній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та у ній не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, а також до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, однак всупереч вимог п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява не містить виклад обставин, про те чим саме відповідач порушив права позивача та не зазначено доказів на підтвердження цих обставин. Крім того, зазначаючи, що продавець земельної ділянки помер, вказана обставина не підтверджена належними доказами; позовна заява не містить зазначення щодо кола спадкоємців за померлим для вирішення питання щодо їх залучення до участі у справі.

Оскільки позивачем заявляються вимоги про визнання права власності, то ціна позову повинна визначатися виходячи із вартості даного майна (п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» передбачено, що з 1 січня 2015 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень.

Відсутність у позовній заяві ціни позову, даних про вартість майна, про право власності якого заявлено позову, неможливо встановити належний розмір судового збору, що підлягає до сплати позивачем.

Копію ухвали надіслано позивачеві рекомендованим листом з повідомленням та надано строк для виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (штрих кодовий ідентифікатор 88 9/88 6) з розпискою в одержанні вбачається, що копію ухвали позивачем отримано 27.06.2015 р., однак упродовж встановленого судом строку, а саме, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали недоліки позовної заяви не усунуто.

30.06.2015 року позивачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви. В заяві зазначає, що позовна заява, подана ним, містить всі обставини, через котрі він звернувся до суду. Оскільки предметом позову є визнання права власності на земельну ділянку, яку він фактично придбав і відкрито вступив до її управління, то вважає, що ним було повністю доказано ті обставини, через які він був змушений звернутись до суду. У тексті позовної заяви міститься той факт, що колишній власник передав йому оригінал державного акту, а також те, що отримав гроші, тобто фактично продав. Оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку буде ним предявлено на судовому засіданні. Також до заяви долучена заява свідка ОСОБА_2 про те, що вона підтверджує, що відбувся факт продажу. При цьому заявник зазначив, що Свідоцтво про смерть надати він не може, оскільки ОСОБА_3 не являється йому родичем, а судовий збір він бажає сплатити відразу після того, як суд звернеться до Управління Держземагенства з клопотанням про виготовлення нормативно-грошової оцінки для визначення ціни позову та сплати судового збору. Дане прохання також викладене в позовній вимозі.

Позивач наголошує на неможливості проведення за його зверненням нормативно-грошової оцінки земельної ділянки для визначення ціни позову для сплати судового збору.

Однак, позивач в змозі ініціювати проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки для визначення вартості спірної земельної ділянки та відповідно, ціни позову і розміру судового збору. Зокрема, у відповідності до Закону України «Про оцінку земель» від 11 грудня 2003 року №1378-IV грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

При цьому, за положеннями ст. 5 вказаного закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Водночас, саме експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об'єкта оцінки (частина п'ята статті 5 Закону України «Про оцінку земель») і використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та те, що позивачем не усунуто жодних недоліків позовної заяви, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 2 ст. 121 ЦПК України та вважати її неподаною і повернути позивачеві.

Керуючись ч. 2 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Великолазівської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку на території Великолазівської сільської ради вважати неподаною та повернути позивачеві.

Розяснити позивачеві, що відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4