Справа № 640/3919/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2015 року

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий суддя Золотарьова Л.І.,

за участю секретаря - Бломберус С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ЖК «Флора-3» про визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

03.03.2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_4, померлого 13.05.2014 року, який прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_5, померлої 07.10.2013 року.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до ордера від 1988 року ОСОБА_5 була надана спірна на неї та її сина ОСОБА_4 Вказана квартира є кооперативною. Пайовий внесок за квартиру повністю було сплачено ОСОБА_6 5.10.2013 року ОСОБА_5 померла, спадкоємцями першої черги за законом був її син ОСОБА_4, який спадщину прийняв, але оформити свої спадкові права не встиг, оскільки 13.05.2014 року він помер. До його спадкоємців першої черги за законом відноситься: вона як його дружина, їх дочка ОСОБА_2 та батько ОСОБА_5, які відмовились від свого права спадкування на її користь. Вона прийняла спадщину шляхом подання відповідної заяви до приватного нотаріуса. У видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено у в зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спірну двокімнатну квартиру.

В судове засідання представника позивача не зявилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_5 не зявилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги визнали.

Представник ЖК «Флора-3» не зявився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні до них правовідносини.

Відповідно до ордера на житлове приміщення №059466, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів №116/1 від 05.04.1988 р., ОСОБА_5 була надана двокімнатна квартира АДРЕСА_1 на неї та її сина ОСОБА_4 (а.с. 4).

Згідно з довідкою ЖК «Флора-3» від 01.06.2015 року №61, повна вартість кооперативної квартири АДРЕСА_2 виплачена, заборгованості щодо сплати внесків за вказану квартиру немає.

Як вбачається з квитанції №12 від 24.03.1988 року та квитанції №21301 від 07.06.1989 року, ОСОБА_7 були сплачені пайові внеску за кооперативну квартиру на корсить ЖК «Флора-3» у сумі 7500 руб.

05.10.2013 року ОСОБА_5 померла, після смерті якої відкрилася спадщина на спірну квартиру.

Як вбачається з нотаріальної справи, право власності на квартиру АДРЕСА_2 не зареєстровано.

Відповідно п. 3 Постанови Верховної Ради Української РСР «Про введення в дію Закону Української РСР «Про власність» від 26 березня 1991 року, положення статті 15 Закону Української РСР "Про власність" застосовуються до правовідносин, що виникли як до, так і після 15 квітня 1991 року.

Згідно зі ст. 15 Закону України «Про власність» № 697-XII від 07.02.1991 року (чинний на час виникнення правовідносин), член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Виходячи з розяснень, викладених у п. 8 Постанови ПВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Враховуючи, що спадкодавцем ОСОБА_5 в 1989 році повністю було сплачено пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_2, то вона є власником спірної квартири, тому квартира включається до складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5, померлої 05.10.2013 року.

Відповідно до вимог ст. ст. 1216-1220 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають право діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_5, померлої 05.10.2013 року, є її чоловік ОСОБА_3, її син - ОСОБА_4, померлий 13.05.2014 року.

Як вбачається з довідки ЖК «Флора-3» від 24.12.2013 року, у квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_4, ОСОБА_5 (померла 05.10.2013 року), ОСОБА_1, ОСОБА_2 (а.с.3)

Як вбачається з нотаріальної справи та постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_5 її чоловік ОСОБА_5 з заявою про прийняття спадщини не звертався.

Враховуючи, що ОСОБА_5 не звертався з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та постійно не проживав з нею на час відкриття спадщини, то відповідач ОСОБА_5 вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5

Таким чином, єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_5, залишився її син ОСОБА_4, який постійно проживав з нею на час її смерті, тому він вважається таким, що прийняв після смерті ОСОБА_5 спадщину у виді квартири АДРЕСА_2.

Прийнявши спадщину після смерті матері, ОСОБА_4 не встиг офіційно оформити право власності на спірну квартиру, оскільки 13.05.2014 року він помер.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на спірну квартиру.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є його дружина ОСОБА_1 (позивачка), його донька ОСОБА_2 (відповідачка) та його батько ОСОБА_3 (відповідач).

Як вбачається з нотаріально посвідченої заяви до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_8 від 05.06.2014 року, ОСОБА_1 звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті її чоловіка ОСОБА_4, померлого 13.05.2014 року.

Відповідно до нотаріально посвідченої заяви поданої 05.06.2014 року до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_8, ОСОБА_2 відмовилась від спадщини, що відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4, померлого 13.05.2014 року, на користь дружини спадкодавця ОСОБА_1.

Батько спадкодавця - ОСОБА_5 вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті сина ОСОБА_4, оскільки зі спадкодавцем постійно не проживав на час відкриття спадщини, та звернувся до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_8 з нотаріально посвідченою заявою поданою 11.11.2014 року, про відмову від спадщини, що відкрилась після смерті його сина ОСОБА_4, померлого 13.05.2014 року, на користь дружини спадкодавця ОСОБА_1.

Таким чином, єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_4 залишилася його дружина ОСОБА_1

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідачі як спадкоємці першої черги на спадщину не претендують, відмовились від спадщини на користь позивачки, позовні вимоги визнали, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити та визнати за позивачкою право власності на спірну кооперативну квартиру в порядку спадкування за законом, оскільки позовні вимоги не суперечать вимогам Закону та не порушують права будь-яких інших осіб.

Суд постановляє рішення в межах заявлених позовних вимог і на підставі наявних у матеріалах справи доказах.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, ст. 15 ЗУ «Про власність» від 07.02.1991 року (чинний на час виникнення правовідносин), ст.ст. 1216-1220, 1261 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_4, померлого 13.05.2014 року, який прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_5, померлої 07.10.2013 року.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий