Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/894/15-ц
Провадження № 2/499/371/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"03" серпня 2015 р. смт.Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Погорєлов І.В., розглянувши позовну заяву ПАТ «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Представник ПАТ «Акцент-Банк» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача ОСОБА_2 надав до суду ксерокопію довіреності на представництво інтересів ПАТ «Акцент-Банк» за підписом голови Правління ПАТ «Акцент-Банк» ОСОБА_3 в якій відсутній зразок підпису представника позивача ОСОБА_2, та в матеріалах справи відсутня копія паспорту, що унеможливлює встановлення особи представника позивача та ідентифікацію його підпису з підписом в позовній заяві.

Відповідно до ч.3 ст.42 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Зі змісту ч.3, 4 ст.119 ЦПК України вбачається, що позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ч.8 ст.119 ЦПК України якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження представника.

Таким чином, позивачем не надано документу який би міг ідентифікувати підпис представника позивача з підписом в позовній заяві та доданих до неї документах.

Зі змісту ч.2 п.5, 6 ст.119 ЦПК України вбачається, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В позові не зазначено докази на підтвердження обставин фактичного отримання відповідачем кредитів для власних потреб.

З ч.5 ст.119 ЦПК України вбачається, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Однак, позивач до позовної заяви хоча й додав платіжне доручення про сплату судового збору, проте воно не відповідає вимогам п.3.1 глави 3 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України № 22 від 21 січня 2004 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за № 377/8976 від 29 березня 2004 року (далі Інструкція), оскільки оформлені без врахування вимог щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 Інструкції.

Так, згідно номеру поля додатку 8 Інструкції під час заповнення реквізитів розрахункових документів на паперових носіях ставляться підписи відповідального виконавця банку, який оформив меморіальний ордер, та працівника, на якого покладено функції контролера. У разі перерахування коштів на рахунки клієнтів-отримувачів (фізичних та юридичних осіб), які відкриті в інших банках, розрахунковий документ засвідчується підписами керівника (його заступника) і головного бухгалтера (його заступника) банку або підписами уповноважених осіб згідно з внутрішніми нормативними документами банку та відповідального виконавця банку.

Враховуючи те, що платіжні доручення відповідні підписи уповноважених осіб не містять позивачу необхідно надати відповідне підтвердження (довідку) органу Державної казначейської служби України якому судовий збір перераховано.

З п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України вбачається, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Проте розрахунок заборгованості за договором станом на 25 червня 2015 року, а також всі додані до копії позовної заяви документи належним чином не завірені.

Підпункт 5.27 п. 5 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затвердженої наказом Держспоживстандартом від 07.04.2003 №55, передбачає, що відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

З вимог підпункту 7.1 п. 7 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затвердженої наказом Держспоживстандартом від 07 квітня 2003 року №55, вбачається, що документи виготовлені за допомогою комп'ютерної техніки мають бути розміром шрифту 12-14 друкарських пунктів.

Отже копія позовної заяви та додані до неї копії документів виготовлені без дотримання вищезазначеної норми, що унеможливлює встановлення обставин за позовом, так як за розміром шрифту документи не можуть бути прочитані.

Крім того, виходячи з вимог статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів» позивачу необхідно надати належним чином засвідчений розрахунок заборгованості, який необхідно скласти в межах позовної давності для стягнення основної вимоги 3 роки, для стягнення додаткової вимоги (неустойки) 1 рік.

Така правова позиція підтверджується розясненнями Верховного Суду України, який в абзаці 1 п.7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2 розяснив, що позовна заява повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За правилами ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, зазначену вище позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу, строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ПАТ «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 (п'ять) днів з дня отримання ним копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Розяснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4