Провадження № 2-н/760/459/15
У Х В А Л А

про повернення заяви про видачу судового наказу

02 липня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Харвест» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,

в с т а н о в и в:

17.06.2015 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Харвест» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у розмірі 11 700 грн., а також середнього заробітку за весь час затримки у розмірі 7 800 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заява про видачу судового наказу передана судді 19.06.2015.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 22.06.2015 зазначена заява про видачу судового наказу залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 98 ЦПК.

Зокрема, пункт 3 частини другої статті 98 ЦПК передбачає, що у заяві повинні бути зазначені вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються.

Обґрунтовуючи свої вимоги, заявник зазначив, що з 17.04.2014 по 17.12.2014 обіймав посаду директора ТОВ «Агро Харвест». Станом на 17.06.2015 ТОВ «Агро Харвест» заборгувало заявнику заробітну плату за 9 місяців у сумі 11 700 грн. Крім того, відповідно до статті 117 КЗпП ОСОБА_1 просив стягнути з ТОВ «Агро Харвест» середній заробіток за весь час затримки, що станом на 17.06.2015 становить 7 800 грн.

Відповідно до пункту 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» «за змістом статті 98, пункту 2 частини третьої статті 100, статті 103 ЦПК до заяви про видачу судового наказу додаються оригінали або належним чином завірені копії документів, які підтверджують матеріально-правову вимогу заявника. На такі документи поширюються вимоги статей 58 і 59 ЦПК щодо належності та допустимості доказів».

У пункті 12 зазначеної постанови передбачено, що «якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати (пункт 1 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати (Закон України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР "Про оплату праці", Закон України від 19 жовтня 2000 року № 2050-III "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати"). До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання. При цьому частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України визначено, що працівник має право звернутися до суду з вимогою про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком».

Довідка № 1 про середню заробітну плату від 15.12.2014, додана до заяви про видачу судового наказу, не є належним і допустимим доказом заборгованості по заробітній платі. Так, довідка підписана самим ОСОБА_1, а не особою, яка керує ТОВ «Агро Харвест» на сьогоднішній день. На довідці відсутній підпис головного бухгалтера, не стоїть печатка підприємства. Подана заявником довідка викликає сумнів у безспірності вимог заявника. Крім того, відсутня довідка підприємства про розрахунок середнього заробітку за весь час затримки, а у заяві про видачу судового наказу зазначена лише сума 7 800 грн. однак не наведені відповідні розрахунки.

Відповідно до частини шостої статті 98 ЦПК «до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу».

Ухвалою від 22.06.2015 про залишення заяви про видачу судового наказу без руху заявнику було запропоновано усунути недоліки шляхом подання оригіналів або належним чином завірених копій документів, які підтверджують матеріально-правову вимогу заявника.

Строк для усунення недоліків був встановлений у п'ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви про видачу судового наказу без руху.

Відповідно до розписки, яка міститься в матеріалах справи, заявник отримав вищезазначену ухвалу 22.06.2015. Отже строк для усунення недоліків закінчився 27.06.2015. Станом на день постановлення цієї ухвали заявник недоліки заяви про видачу судового наказу не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК, правила якої відповідно до частини шостої статті 98 ЦПК поширюються і на заяви, подані в порядку наказного провадження, передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, заяву про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати належить визнати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Харвест» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз'яснити, що повернення заяви про видачу судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко