ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6013/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" липня 2015 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про захист честі, гідностя та ділової репутації та стягнення моральної шкоди,-

встановив:

Позивачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про захист честі, гідностя та ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

Відповідно до ст.ст. 3, 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України, а саме ст. 16 ЦК України.

Відповідно до постанови № 1 Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р.» Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам ст. 119 ЦПК.

Приписами п. 3, ч. 2 статті 119 ЦПК України, передбачено, що, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог.

Як вбачається зі змісту позовних вимог позивачі просять визнати висловлювання відповідача такими, що порочать гідність, честь та ділову репутацію позивачів, та такими що задають моральної шкоди.

Відповідно до п.п. 24, 25 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо).

Спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Враховуючи вище викладене зміст позовних вимог потребує уточнень, оскільки ст. 16 ЦК не передбачено такого захисту права.

Відповідно до частини 5 статті 119 ЦПК до позовної заяви додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

До позовної заяви додане платіжне доручення № Р24А72590 від 08 грудня 2014 року про сплату судового збору у розмірі 243,60 грн.

Однак, відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати» визначено, що перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до інформаційного листа Державної судової адміністрації України 10.11.2011 N 12-6621/11, при сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчиняється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: "Зараховано в дохід бюджету ___ грн. (дата)". Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

Проте, платіжне доручення, що додане до позову не відповідає вказаним вище вимогам, оскільки не містить відомостей про зарахування суми судового збору до Державного бюджету України, а також з наданого платіжного доручення не можливо встановити ким воно підписано та чи уповноважена особа, що його підписала на посвідчення вказаного платіжного документу.

Виходячи з положень ст.121 ЦПК України, якщо позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.119, 120 ЦПК України, суд постановлює ухвалу про залишення заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про захист честі, гідностя та ділової репутації та стягнення моральної шкоди залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не виконання вимог ухвали до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: