справа № 588/1702/14-ц
провадження № 2/588/5/15
У Х В А Л А

22 червня 2015 року Тростянецький районний суд Сумської області в складі: головуючого судді Маслова В.В. за участю секретаря Кучмій Д.В. позивача ОСОБА_1, його представника ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ДП "Південна залізниця" в особі Сумського будівельно-монтажного експлуатаційного управління - 5 Південної залізниці, третя особа: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Суми про стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Тростянецького районного суду Сумської області від 21.11.2014 у даній справі було задоволено клопотання представника позивача та призначено судово-психологічну експертизу з метою визначення розміру завданої моральної шкоди. Проведення експертизи було доручено експертам ХНДІСЕ ім. Бокаріуса.(а.с.77)

18.12.2014 від експертної установи до суду надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення експертизи 08.12.2014, у якому експерт для проведення експертизи просив надати: 1) правову кваліфікацію дій відповідача (яке саме вчинене правопорушення - наприклад, порушення трудових прав чи утиск прав громадянина неправомірними діями та рішеннями органів влади чи управління); 2) відомості про ступінь провини відповідача ДП «Південна залізниця» в особі Сумського будівельно-монтажного 4 експлуатаційного управління - 5 Південної залізниці (проста необережність, груба необережність, непрямий умисел, прямий умисел); 3) висновок судово-медичної експертизи щодо наявності чи відсутності причинно-наслідкового звязку між отриманням ним травми голови та встановленням діагнозу - розлади особистості та поведінки; 4) медичну документацію щодо психічного стану ОСОБА_1 (з КЗ «Обласна спеціалізована психіатрична лікарня №2»); 5) докладні матеріали, що характеризують ОСОБА_1, до події, що розглядається по справі (отримання ним травми на виробництві 14.06.2009 і як наслідок каліцтва), а також після вказаної події, тобто показання сусідів, друзів, родичів, інших осіб, з якими він спілкується щодо: а) звичайних особливостей характеру; б) особливостей емоційного стану у перебігу подій, що сталися; в) стосунків з оточуючими; 6) докладні характеристики на ОСОБА_1 за місцем роботи, проживання.

У подальшому, 03.02.2015, до суду від експертної установи надійшло повідомлення про неможливість надання експертного висновку через невиконання клопотання експерта у 30 денний термін.(а.с.101)

09.06.2012 у судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про призначення і проведення судово-психологічної експертизи з метою визначення розміру завданої моральної шкоди. На вирішення експерта просив поставити наступні питання: 1) чи є ситуація, яка досліджується по справі, психотравмувальною для під експертного ? (факт трудового каліцтва, судові тяжби в період 2010 року по 2014 роки для встановлення факту трудового каліцтва, розлади психіки від травми та інше); 2) якщо так то, чи завдані підекспертному ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)? 3) який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання у звязку з трудовим каліцтвом що сталось 14.06.2009 року у звязку з непрямим умислом ДП «Південна залізниця, так як відповідач знав про каліцтво позивача та направив його на роботу у вихідний день, та позивач виконував важку працю по вкладанню бордюрів, протипоказану по медичному висновку що призвело до втрати свідомості та отримання трудового каліцтва, що підтверджується рішенням Тростянецького районного суду від 10.01.2014 року, яке набрало законної сили. 4) який розмір моральної шкоди завданий позивачу у звязку з тривалим судовим процесом, що тривав з 2011 року по 2014 рік щодо встановлення того, що випадок, який стався на робочому місці з позивачем є трудовим каліцтвом (форма вини відповідача прямий умисел, що підтверджено рішеннями судів Тростянецького районного суду від 23.05.2012 року та рішенням суду від 10.01.2014 року).

Представник відповідача проти проведення експертизи заперечував, посилаючись на те, що суд самостійно може визначити розмір завданої моральної шкоди.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд зазначає про наступне.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до ч.1,3 ст.143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Особи, які беруть участь у справі, мають право подати суду питання, на які потрібна відповідь експерта. Кількість і зміст питань, за якими має бути проведена експертиза, визначається судом. При цьому суд має мотивувати відхилення питань осіб, які беруть участь у справі.

З огляду на зазначені положення закону, суд дійшов висновку, про необхідність призначення судово - психодлогічної експертизи, оскільки для з'ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання.

Разом із тим, з врахуванням висловлених учасниками процесу пропозицій, суд вважає за доцільне визначити зміст і кількість питань, за якими має бути проведена експертиза, поставивши на розгляд експерту наступні питання:

Чи є ситуація, що досліджується за справою (отримання трудового каліцтва, тривалий розгляд справ судом в період 2010 року по 2014 роки для встановлення факту трудового каліцтва, розлади психіки від виробничої травми), психотравмувальною для ОСОБА_1?

Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)?

Який можливий розмір, з врахуванням всіх можливих форм вини відповідача (проста необережність, груба необережність, непрямий умисел, прямий умисел), становить грошова компенсація за завдані ОСОБА_1 страждання (моральної шкоди), в період часу з 14.06.2009 року по теперішній час?

Змінюючи зміст та кількість питань, які заявлені у клопотанні представника позивача, суд виходить із необхідності чіткого їх формулювання та надання можливості експерту всебічно дослідити обставини, які стосуються поставлених питань.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави та строк для проведення експертизи; з яких питань потрібні висновки експертів, ім'я експерта або найменування експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; об'єкти, які мають бути досліджені; перелік матеріалів, що передаються для дослідження, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

З огляду на зазначене суд вважає за необхідне проведення зазначеної експертизи доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8А).

Також, з врахуванням інформації вказаної у клопотанні експерта про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення експертизи від 08.12.2014, суд наводить, зміст показань допитаних в судовому засіданні свідків, які також мають бути досліджені експертом під час проведення експертизи.

Так, допитана як свідок ОСОБА_4 вказала, що є сусідкою ОСОБА_1 та їй відомо, що останній працював на залізниці де у 2009 році отримав травму та йому зробили операцію. Після травми йому стало дуже погано, став нервовим, постійно бігає, кричить, свариться, бється, щось сталось з головою, стали виникати головні болі. По сусідству вони живуть близько 25 років і раніше, до травми, вона такого за ним не спостерігала. На даний час їй не відомо щоб ОСОБА_1 вживав спиртні напої, а раніше випивав. На даний час з сусідами він не свариться, іде і не здоровається, мабуть через травму.

Допитана як свідок ОСОБА_5 вказала, що є головою вуличного комітету на вулиці де проживає ОСОБА_1 На цій же вулиці вона проживає з 1988 року, відстань від її дому до будинку ОСОБА_1 складає близько 100 метрів. ОСОБА_1 знає як людину нормальну у спілкуванні, проте десь роки 4 назад він став збудженим, емоційним, може не відповісти на її запитання, не привітатися. Десь два роки назад вона разом з ОСОБА_1 та його дружиною пішли за грибами до лісу і в цей час він десь пішов не знаючи куди. ОСОБА_6, що він лежав у лікарні років 5 назад. До того часу, вона за ним такого не помічала, ОСОБА_1 завжди вітався, а тепер може не відповісти. Можливо це через вік. В стані алкогольного спяніння вона його не бачила. Сварок в сім'ї теж не бачила і не чула. Скарги від дружини не надходили. На даний час він у спілкуванні вз'єрошений, нервозний. Як людина він хазяйновитий, спокійний, турботливий батько, рано встає працює по дому, займається хазяйством, працює на огороді. Зі сторони звичайна поведінка.

Допитана як свідок ОСОБА_7 вказала, що ОСОБА_1 є її чоловіком. 14 червня 2009 року її чоловік впав на бордюру отримав травму. Було морально важко доводити, що ця травма сталась на роботі. Всі працівники приховували обставини, проте все ж було доказано, що травма сталась на роботі. Після травми у чоловіка змінилось життя, чоловік боліє, не можні нічого йому казати чи заперечувати, трапляються нервові зриви, може вдарити, дуже кричить, вискакує на вулицю і там щось розповідає, забуває виключати газ, забуває забрати велосипед, втратив відчуття запаху, сильно погіршилась память. Одного разу зірвав отруйного гриба і зїв, внаслідок чого отруївся і йому викликали швидку і забрали в реанімацію. Іноді йому все байдуже, а іноді виникає агресія, точить сокиру, погрожує вбити. Між ними виникають сварки, через, що вона звертається до правоохоронних органів. Також, чоловік швидко втомлюється, спить, приймає наркотичні ліки, тоді заспокоюється. Коли стає дуже погано, то їде у психіатричну лікарню на лікування. Після лікування йому стає краще. Раніше, до травми, він займався господарством, а зараз все на ній, бо він не може нічого робить, як мала дитина. Зараз на городі робить, якщо забажає, може підвезти картоплю. Раніше був чоловік гарний, постійно займались господарством, постійно городи були, а зараз не можемо робить. Раніше і випивав але не був агресивним.

Допитаний як свідок ОСОБА_8 вказав, що з того часу як у його батька ОСОБА_1 на роботі сталась травма батькові стало зле. В нього почав часто змінюватись настрій, він боїться спілкування, прийняти рішення, як мала дитина. Це все сталось після отримання ним травми на роботі. Він став нервовим, агресивним, кричить, зявилась сонливість. До травми був як звичайний чоловік, їздили по другим городам, на рибалку їздили, відпочивали, був спокійний, врівноважений, розсудливий, товариський, веселий, була сила в руках, а зараз і відро води підняти не може. До травми він і на роботі був, і з сусідами спілкувався, і в гості ходив. Зараз все навпаки, з людьми може забути про що балакав, знайомих деяких не може пригадати, яких знав більше 10 років. Зараз мати на нього скаржиться, що він кричить, я приїжджаю та везу його в лікарню, допомагаю по господарству. Раніше батько вживав спиртне але лише по святам.

Допитана як свідок ОСОБА_9 вказала, що була сусідкою ОСОБА_1 з 1968 року по 1980 роки і зараз товаришує з його сімєю. В цей період він був здоровий, сильний, працьовитий, добрий, коли ходили до нього в гості був життєрадісним. А після травми отриманої на роботі вже став не тим, а саме: нервовим, хворобливим, розмови не ті, часті головні болі, в лікарні часто знаходиться, часто спить, відчуває слабкість, з нічого свариться з жінкою. Вже 6 років як він не пє алкогольних напоїв, лише вживає ліки.

Допитана як свідок ОСОБА_6 вказала, що у 1979 році працювала з ОСОБА_1 він працював камінщиком. На даний час недалеко один від одного проживають. Знала його як позитивну, товариську, трудолюбиву, людину, ставився до всіх з повагою, їздили разом до м. Суми брали участь у змаганнях. Після травми він став дуже роздратованим, настрій міняється дуже часто, сердиться, свариться. По господарству допомагає небагато.

Допитаний як свідок ОСОБА_10 вказав, що є братом дружини ОСОБА_1 та останній працював разом із ним. Сімю ОСОБА_1 він давно і добре знає з часу весілля у 1974 році. ОСОБА_1 він знає як нервову і скандальну людину. Сестра часто викликала його на допомогу, оскільки ОСОБА_1 дебоширив, пяний бив її, через що вона неодноразово викликала міліцію. ОСОБА_1 схильний до суїциду бігав з мотузками, вішатись хотів. У 1994 році він на ґрунті сварки погрожував випити, а потім і випив кислоти, через що отримав опік стравоходу. Як працівник ОСОБА_1 у тому числі працював і під його керівництвом. Під час роботи він часто пив алкогольні напої, на нього складались докладні. Авторитетом в колективі не користувався, з ним ніхто не спілкувався. Сварки у них в сімї як були раніше так і зараз, щонайменше раз у місяць. І до травми він був нервовий, збуджений, психічний, вживав спиртне, тобто нічого не змінилось.

Допитана як свідок ОСОБА_11 вказала, що раніше з 2005 року вона працювала разом із ОСОБА_1 та проживала в одному гуртожитку. Може охарактеризувати його як людину, задиристу, як випє алкогольних напоїв ставав навязливим, був завжди збуджений, емоційний, палив у кімнаті.

Допитаний як свідок ОСОБА_12 вказав, що ОСОБА_1 з 2005 року працював під його керівництвом. З оточуючими ОСОБА_1 мав розбіжності, був конфліктним, роботу він виконував нормально, був емоційним, коли з ним спілкуєшся почуєш від нього багато слів, випивав. Після травми отриманої на роботі він, який був такий і залишився.

Допитаний як свідок ОСОБА_13 вказав, що з ОСОБА_1 під його керівництвом працював з 2003 до 2008 року. Знає останнього як людину, яка вживала спиртні напої, як керівник він через це страдав, часто проводив з ним бесіди з цього приводу. ОСОБА_1 характеризувався погано, робив погано, на зауваження не реагував, був неадекватним, взаємопорозуміння з ним не було, через що він спочатку скаржився керівництву, а потім і попрохав керівництво перевести ОСОБА_1 на іншу роботу. У гуртожитку ОСОБА_1 також вів себе погано через те, що пив спиртні напої, іноді сам, був некерованим.

Допитана як свідок ОСОБА_14 вказала, що протягом близько 30 років є сусідкою ОСОБА_1 Їй відомо, що останній всі ці роки пє спиртні напої, в сімї постійні сварки. Було таке, що після сварки випив колись кислоти, у лікарні лежав. Раніше також казав, що повіситься, дуже часто міліція приїздила, років 10 тому. Коли сварки то крик іде на всю вулицю. У спілкуванні із сусідами нормальний. А щодо роботи то ОСОБА_1 трудолюбивий, ніколи не сидить на місці, о 5 годині він вже на ногах, кролям їсти косить, на городі працює, дерева їй допомагає пиляти, веде активний спосіб життя.

Допитаний як свідок ОСОБА_15 вказав, що працює керівником ТОВ Агропромбуд. Десь з січня 1986 року, у продовж 3 - 4 років у нього в підпорядкуванні камінщиком працював ОСОБА_1 Його він може охарактеризувати як посереднього працівника, який бував пяний на роботі, траплялись прогули, на роботу приходив побитий, поцарапаний, дружина просила, щоб його не звільнили по статті. Коли ОСОБА_1 був тверезий то був спокійний, коли випивший то балакучий.

Наведені показання свідків також зафіксовані на диску зі звукозаписом судового процесу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.202 ЦПК України, суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.ст. 143, 144, 147, 168, п.5 ст.202 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП "Південна залізниця" в особі Сумського будівельно-монтажного експлуатаційного управління - 5 Південної залізниці, третя особа: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Суми про стягнення моральної шкоди судову-психологічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

Чи є ситуація, що досліджується за справою (отримання трудового каліцтва, тривалий розгляд справ судом в період 2010 року по 2014 роки для встановлення факту трудового каліцтва, розлади психіки від виробничої травми), психотравмувальною для ОСОБА_1?

Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)?

Який можливий розмір, з врахуванням всіх можливих форм вини відповідача (проста необережність, груба необережність, непрямий умисел, прямий умисел), становить грошова компенсація за завдані ОСОБА_1 страждання (моральної шкоди), в період часу з 14.06.2009 року по теперішній час?

Проведення експертизи доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8А), та попередити його про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

Зобовязати КЗ «Обласну спеціалізовану психіатричну лікарню №2» надати суду для проведення експертизи медичну документацію щодо психічного стану ОСОБА_1

Надати на дослідження експерту матеріали цивільної справи.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1.

Провадження по справі зупинити на період проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена до апеляційного суду Сумської області через Тростянецький районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.В. Маслов