У Х В А Л А

Справа № 183/1933/15

№ 2/183/1714/15

27 травня 2015 року Новомосковський міськрайонний суд у складі:

головуючої судді Березюк В.В.,

секретаря Тен І.О.,

за участю:

позивача ОСОБА_1,

прокурора Санталової В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Дніпропетровської області Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої неправомірним діями органів прокуратури та суду,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Прокуратури Дніпропетровської області Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої неправомірним діями органів прокуратури та суду, яким просить стягнути з Державного казначейства України за рахунок Державного бюджету України шляхом списання в безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на її користь втрачений заробіток в розмірі 74 476,74 гривень та 100 000,00 гривень моральної шкоди.

В судовому засіданні прокурор Санталова В.Р. заявила клопотання, яким просила закрити провадження по справі в частині стягнення з Державного казначейства України за рахунок Державного бюджету України шляхом списання в безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на користь позивача втраченого заробітку в розмірі 74 476,74 гривень, мотивуючи своє клопотання тим, що ОСОБА_1 не дотримано досудового порядку вирішення спору щодо зазначеного питання, оскільки не надано відповідну Постанову (Ухвалу) про розмір шкоди, яка повинна бути винесена відповідним правоохоронним органом, а тому дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Позивача ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення клопотання, мотивуючи свою позицію тим, що вона зверталась до Прокуратури з відповідною заявою, однак отримала не постанову а відповідь в порядку Закону України «Про звернення громадян», а тому, на її думку, такий доказ нею не отримано не з її вини. Просила відмовити в задоволенні заявленого клопотання.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Згідно з п.1 ч.1 ст.205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Однак, вданому випадку суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Дійсно, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 01 грудня 1994 року № 266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» (далі - Закон України) у випадках, передбачених ст. 1 цього Закону, громадянинові відшкодовуються, зокрема, заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій.

Згідно із ч. 1 ст. 12 Закону України розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в п. 1 ст. 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина, визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу).

Відповідно до п. п. 11, 12 Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду», затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України та Міністерства фінансів України від 04 березня 1996 року № 6/5/3/41 (далі - Положення), для визначення розміру шкоди, переліченої в п. 1 ст. 3 Закону України, громадянин протягом шести місяців після направлення йому повідомлення може звернутися:

1) при закритті провадження в справі органами дізнання або слідства Міністерства внутрішніх справ, Генеральної прокуратури і Служби безпеки України - відповідно до цих органів;

2) при винесенні виправдувального вироку або закритті справи судом першої інстанції чи в касаційному або наглядному порядку - до суду, який розглядав справу по першій інстанції;

3) при скасуванні постанови районного (міського) суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт і закритті справи - в районний (міський) суд (до судді), який розглядав справу про адміністративне правопорушення.

У місячний термін з дня звернення громадянина один з органів, перелічених в п. 11 Положення, залежно від того, хто з них здійснював слідчі дії або розглядав справу, витребовує від відповідних державних і громадських організацій всі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, і виносить передбачену ч. 1 ст. 12 Закону України постанову (ухвалу).

Ухвала ВССУ від 04 березня 2015 року, на яку посилалась прокурор, дійсно зазначає про те, що, оскільки розмір завданої позивачу майнової шкоди визначає відповідний орган, визначений ч. 1 ст. 12 Закону України та п. 11 Положення, позивач до відповідних правоохоронних органів, які закрили справу, за визначенням розміру майнової шкоди не звертався, то в суду першої інстанції не було підстав для відкриття провадження у справі в цій частині, а помилково відкривши провадження в цій частині, він повинен був таке провадження у справі закрити з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України.

Однак, я к видно з матеріалів даної справи, ОСОБА_2 зверталась до Новомосковської міжрайонної прокуратури (а.с.36), однак отримала відповідь на звернення, яким їй відмовлено у проведенні відповідного розрахунку.

А тому, суд приходить до переконання, що ОСОБА_1 виконала вимоги Закону України від 01 грудня 1994 року № 266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», а не отримання нею розрахунку не позбавляє її права на відшкодування майнової шкоди.

Виходячи з викладеного, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання, заявленого прокурором.

Керуючись п.2 ч.1 ст. 205, 168 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання представника третьої особи ОСОБА_3 про закриття провадження по справі відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Дніпропетровської області протягом 5 днів з моменту її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Березюк