Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

17 грудня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Подільський РВ ГУ ДМВ України в м. Києві про усунення перешкод у користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири.

Зазначила, що п. 13 договору було визначено обов'язок продавців звільнити квартиру, передати ключі Покупцю та зняти з реєстраційного обліку всіх

Посилаючись на те, що відповідач до цього часу зареєстрований у спірній квартирі, чим порушує її права, позивачка просила визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - АДРЕСА_1

У судовому засіданні позивачка позов підтримала у повному обсязі за тих же підстав, просила його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи.

Суд, вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення позивачки, вивчивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що спірне жиле приміщення являє собою двокімнатну квартиру, жилою площею 27,50 кв.м, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ( а.с. 8).

Дана квартира належить позивачці на праві власності відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 10 серпня 2015 року (а.с. 5).

Відповідно до п. 13 договору було визначено обов'язок продавців звільнити квартиру, передати ключі Покупцю та зняти з реєстраційного обліку всіх зареєстрованих у квартирі осіб до 17 серпня 2015 року.

Як вбачається з довідки форми № 3 виданою КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва" від 11.09.2015 року № 1930, відповідач умов договору не виконав, оскільки до цього часу зареєстрований у спірній квартирі (а. с. 8).

Спірні правовідносини регулюються нормами ЦК України.

Згідно п.1 ч.1 ст. 346 ЦК України право власності припиняється у разі відчуження власником свого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У ч. 1 ст. 321 ЦК України вказано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

При цьому згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права.

Право користуватися чужим майном регламентується ст. 405 ЦК України, відповідно до якої право на користування житлом відповідно до закону мають лише члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним.

Разом з тим, в силу вимог ст. 156 ЖК України відповідач по справі не є членом сім'ї власника квартири - позивача по справі, оскільки не є членом подружжя позивача, його батьком, дитиною чи особами, що ведуть з позивачем спільне господарство та проживають як члени однієї сім'ї.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, враховуючи, що реєстрація відповідача порушує права позивача вільно користуватися та розпоряджатися свою власністю, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь ОСОБА_3 підлягають витрати по оплаті судового збору в розмірі по 487 грн. 20 коп.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 16, 319, 321, 383, 391 ЦК України, ст. ст. 3, 10, 11, 15, 58-60, 88, 209, 212-215, 224, 228, 233 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Подільський РВ ГУ ДМВ України в м. Києві про усунення перешкод у користуванні власністю задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп. (чотириста вісімдесят сім гривень двадцять копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя: М. О. Шаховніна