Справа № 375/523/15-ц
Провадження № 2/375/208/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2015 року Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Литвина О.В.,

при секретарі - Юрченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Рокитне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи на стороні відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом посилаючись на те, що 12 червня 2005 року померла його мати ОСОБА_6, після якої залишилася спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими спорудами по вул.Першотравневій, 3, в с.Синява Рокитнянського району Київської області. Зазначає, що спадкоємцями померлої за законом є позивач, його сетра ОСОБА_2 та брат ОСОБА_5. Після смерті матері спадкоємці домовилися, що спадщину розділять на трьох і займатися оформленням спадщини буде відповідач ОСОБА_2.

На разі, 03.07.13 позивачу стало відомо про існування заповіту, відповідно до якого все своє майно мати заповідала його сестрі та брату і що йому належить обов»язкова частка як спадкоємцю за законом, так як він є інвалідом 2-ї групи. Він звернувся до нотаріуса і той відмовив у прийнятті заяви про прийняття спадщини в зв»язку із пропуском строку прийняття спадщини. Так як він вважає поважною причиною пропуск строку прийняття спадщини, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Будучи належним чином повідомленим про час і місце судового засідання, позивач у судове засідання не зявився та подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 позов не визнала у судовому засіданні та суду пояснила, що позивач вже звертався до суду із аналогічним позовом і з тих же самих підстав, у задоволенні якого йому було відмовлено і рішення суду першої інстанції з того спору вже набуло законної сили.

Просила у задоволенні позову відмовити.

Відповідач ОСОБА_5 позов визнав у судовому засіданні та пояснив суду, що він не заперечує проти того, щоб позивач міг отримати свою 1/6 частину спадщини після смерті матері.

Треті особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5, будучи належним чином повідомленими про час і місце судового засідання, не зявимлся. Натомість ОСОБА_5 подав заяву, якою не заперечує проти задоволення позову, а ОСОБА_4 висловив свої заперечення проти останнього.

Заслухавши відповідачів, дослідивши отримані у справі письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що 12 червня 2005 року померла ОСОБА_6 мати сторін, після якої залишилася спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими спорудами в с.Синява Рокитнянського району Київської області по вулиці Першотравнева, 3.

Згідно заповіту від 20.04.04 спадкоємцями після її смерті є відповідачі - ОСОБА_2 та ОСОБА_5, які прийняли спадщину шляхом подання заяв до нотаріуса та отримали 28.01.2006 року свідоцтва про право на спадщину за заповітом. У травні 2014 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої 12.06.2005 року ОСОБА_6, посилаючись, що він являється інвалідом 2-ї групи і має право на обов»язкову частку незалежно від заповіту. Проте державним нотаріусом у прийнятті такої заяви йому було відмовлено і що стало причиною звернення позивача до Рокитнянського районного суд із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Рішенням вказаного суду від 03.07.2014 року, що набуло законної сили, у задоволенні позову відмовлено.

У квітні 2015 року позивач повторно звернувся до державного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу ОСОБА_7 із аналогічною заявою, проте у прийняття такої йому було відмовлено знову і про що свідчить відповідь нотаріуса № 373/01-16 від 07.04.2015 року.

Відповідно до положень ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом останнього і одними із способів його захисту є визнання права, зміна чи припинення правовідношення.

На разі, при зверненні до суду кожна сторона, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. При цьому законодавець визначає, що: докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 213 ЦПК України рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

У відповідності до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона вважається померлою.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк.

Відповідно до ч.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»: «Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов»язані з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Суд не знаходить підстав вважати названі позивачем причини пропуску строку прийняття спадщини поважними.

Окрім того, зважаючи, що на даний час є рішення суду, що набуло законної сили, між цими самими сторонами спору, з того ж самого предмета та з тих же самих підстав, ця обставина також виключає задоволення позову і що узгоджується із положеннями ст. 223 ЦПК України в тім, що після набрання рішенням суду законної сили сторони та треті особи із самостійними вимогами, а також їх правонаступники не можуть знову заявляти в суді ту саму позовну вимогу з тих самих підстав, а також оспорювати в іншому процесі встановлені судом факти і правовідносини.

Позов таким чином задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1270 та 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212-215, 223 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи на стороні відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Рокитнянський районний суд шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особами, які не були присутні при постановленні рішення, шляхом подання апеляційної скарги на протязі десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.В.Литвин