УХВАЛА

Іменем України

18 грудня 2015 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі: головуючого судді: Петренко Л.В., за участі секретаря: Похвалітової М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 16 жовтня 2015 року у цивільній справі № 328/2491/15-ц (№ 2/328/874/15) за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

встановив:

16 жовтня 2015 року Токмацьким районним судом Запорізької області прийнято заочне рішення у справі № 328/2491/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, відповідно до якого позов задоволено та стягнуто з ОСОБА_2, на користь позивача ПАТ Альфа-Банк заборгованість за кредитним договором № 500941897 від 22 травня 2014 року в розмірі 54210,41 грн., яка складається з наступного: - заборгованість за кредитом 40595,54 грн., - заборгованість по відсотках 4785,44 грн., - заборгованість по комісії 7229,43 грн., штраф 1600,00 грн. та стягнуто судовий збір у розмірі 542,10 грн.

11 листопада 2015 року до суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення, представник відповідача посилався на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, оскільки в матеріалах справи відсутні належні повідомлення. Судом не прийнято до уваги того, факту що відповідач заперечував проти позову та він мав право подати докази своїх доводів.

Крім того, в порушення вимог ч. 3 ст. 222 ЦПК України відповідачу направлено копію заочного рішення, а саме заочне рішення повинно було бути направлено відповідачу рекомендованою кореспонденцією на протязі двох діб з моменту його складання, проте заочне рішення ухвалено судом 16 жовтня 2015 року, а було відправлено відповідачу згідно супровідного листа лише 19 жовтня 2015 року. Представник відповідача вважає, що в даному випадку існують всі підстави для скасування заочного рішення та просить скасувати заочне рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 16 жовтня 2015 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку, передавши його на розгляд до Приморського районного суду м. Одеси за місцем перебування відповідача.

У судове засідання сторони не зявилися, про причини неявки суд не повідомили, заяви про відкладення судового засідання не надали, про час і місце слухання засідання повідомлені належним чином. Згідно ч. 1 ст. 231 ЦПК України їх неявка не є перешкодою для вирішення заяви про перегляд заочного рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

16 жовтня 2015 року Токмацьким районним судом Запорізької області ухвалено заочне рішення у справі № 328/2491/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, відповідно до якого позов задоволено та стягнуто з ОСОБА_2 на користь позивача ПАТ Альфа-Банк заборгованість за кредитним договором № 500941897 від 22 травня 2014 року в розмірі 54210,41 грн., яка складається з наступного: - заборгованість за кредитом 40595,54 грн., - заборгованість по відсотках 4785,44 грн., - заборгованість по комісії 7229,43 грн., штраф 1600,00 грн. та стягнуто судовий збір у розмірі 542,10 грн.

Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, що підтверджується відповідними заявами (а.с. 44, 48, 62, 68, 74).

Із заочного рішення суду вбачається, що справа розглядалася за відсутності відповідача та його представника.

В силу ст. 228 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою ним протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 231 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Як випливає з положень ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання і не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність обставин, що підтверджують: 1) поважні причини неможливості явки відповідача в судове засідання та повідомлення їх суду; 2) наявність у відповідача доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи. При цьому, обовязковою є наявність обох цих умов.

На зазначену обставину також звернуто увагу в Узагальненні практики ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах від 1 травня 2007 року. Зокрема, Верховний Суд України зазначив, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин i докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача просить скасувати заочне рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 16 жовтня 2015 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку, передавши його на розгляд до Приморського районного суду м. Одеси за місцем перебування відповідача.

Слід зазначити, що до суду представником відповідача вже подавалося таке клопотання, проте в його задоволенні було відмовлено ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 10 вересня 2015 року.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов'язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (ст. 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів").

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя має перевірити належність справи до юрисдикції та підсудності суду.

Визначити підсудність суду - значить з'ясувати коло цивільних справ, які компетентний вирішувати по суті даний суд.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду (ст.15 ЦПК).

Основні норми про підсудність у цивільному процесі містяться в главі 2 ЦПК України.

В залежності від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду, прийнято розрізняти два види підсудності в цивільному процесі: а) родову (предметну) підсудність, б) територіальну підсудність.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. З її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову та ін.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

В даному випадку позов подано до фізичної особи ОСОБА_2

Відповідно до положень ч. 3 ст. 122 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві, поданій і оформленій у порядку, встановленому цим Кодексом, вказана фізична особа, що не є суб'єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Норми п.3 ст.122 ЦПК покладають на суд обов'язок звернутися до відповідного органу за інформацією про зареєстроване місце проживання фізичної особи (відповідача).

Відповідно до інформації наданої Токмацьким районним відділом Управління державної міграційної служби України в Запорізькій області від 17.07.2015 року вбачається, що ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 25).

За результатами отриманої інформації судом встановлено, що справа підсудна Токмакському районному суду Запорізької області.

Згідно ухвали Токмацького районного суду Запорізької області від 22 липня 2015 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд. В ухвалі розяснювалося сторонам право на оскарження щодо недотримання правил підсудності, вказана ухвала відповідачем не оскаржувалася.

Вказана ухвала суду була отримана матірю відповідача, 29.07.2015 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 31).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 76 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування.

Ні відповідачем ні його представником вказана ухвала суду у встановленому законом порядку не оскаржувалася.

Так у судовому засіданні встановлено, що відповідачу рекомендованою кореспонденцією надсилалися судові повістки в яких повідомлялося про судові засідання, так на 29.07.2015 року отримано судову повістку матірю відповідача 29.07.2015 року (а.с. 31), на 03.09.2015 року повернувся на адресу суду за закінчення терміну зберігання (а.с. 35), на 10.09.2015 року отримано матірю відповідача 10.09.2015 року (а.с. 52), на 17.09.2015 року отримано матірю відповідача 19.09.2015 року (а.с. 60), а представником відповідача 21.09.2015 року (а.с. 59), на 28.09.2015 року отримано матірю відповідача 23.09.2015 року (а.с. 67) і представником відповідача 23.09.2015 року (а.с. 66), на 16.10.2015 року отримано матірю відповідача 01.10.2015 року (а.с. 73) і представником відповідача 06.10.2015 року (а.с. 71), про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень.

При цьому, суду не було надано доказів, підтверджуючих поважність причин неможливості явки відповідача та його представника у судові засідання призначені на 28.09.2015 року та 16.10.2015 року. Також до суду не надходило клопотань про відкладення розгляду справи.

В даному випадку відповідач та його представник у встановленому законом порядку повідомлялися про час та місце розгляду справи.

Представник відповідача зазначає, що судом не взято до уваги факт того, що відповідач заперечував проти позову та він мав право подати докази своїх доводів.

В ухвалі про відкриття провадження у справі суддею розяснювалися про права та обовязки осіб, які беруть участь у справі, а також відповідачу було запропоновано подати письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються (а.с. 26-27).

Також суд вважає за необхідне зазначити, що справа розглядається з 22 липня 2015 року. За цей час було призначено та проведено пять судових засідань, а з дня відкриття провадження минуло достатньо часу для того щоб відповідач та його представник надали свої заперечення з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються, адже кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Крім того, заявником до заяви про перегляд заочного рішення не були надані докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Доводи представника відповідача щодо порушення вимог ч. 3 ст. 223 ЦПК України щодо строків направлення копії заочного рішення суд вважає неприйнятними, оскільки заочне рішення у справі ухвалено 16 жовтня 2015 року, у пятницю, а відправлено відповідачу та його представнику, у понеділок, 19.10.2015 року, що підтверджується супровідним листом (а.с. 82-83). Субота та неділя є вихідними днями в суді.

Відповідно до положень ст. 227 ЦПК України відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Підстав для скасування заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 16 жовтня 2015 року у цивільній справі № 328/2491/15-ц (№ 2/328/874/15) за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, у суду немає, оскільки представником відповідача до заяви про перегляд заочного рішення не надано жодних доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи та не вказано обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення його суду, і докази про це.

За згаданих обставин суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки представник відповідача не довів жодної з обставин, лише сукупність яких відповідно до закону є підставою для скасування заочного рішення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 231 ЦПК України вважає за необхідне розяснити відповідачу та його представнику право на подання апеляційної скарги на заочне рішення у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

На підставі викладеного та керуючись ст. 231, 232 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 16 жовтня 2015 року у цивільній справі № 328/2491/15-ц (№ 2/328/874/15) за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/

з оригіналом згідно

Суддя: