Справа № 183/2466/15
№ 2/183/1896/15
19 червня 2015 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Мельника О.М.,
за участю секретаря судового засідання Гончарової С.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Новомосковської міської ради Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-
В обґрунтування заявленого позову позивачі посилаються на те, що 19.06.2014 року померла їх мати ОСОБА_4 Після її смерті відкрилась спадщина, у тому числі на земельну ділянку, яка належала ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 30.03.2001 року, посвідченого державним нотаріусом Новомосковської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 за реєстровим №2-1217. За життя ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповіла позивачам все своє майно в рівних частинах. Позивачі у встановлений строк звернулись із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса.
Постановою від 31.01.2015 року приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу ОСОБА_3 відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку у звязку з відсутністю правовстановлюючого документу на неї державного акту про право приватної власності на землю. Земельна ділянка раніше належала ОСОБА_5 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ДП №006598, виданого 10.12.1999 року Новомосковською міською радою, але після придбання земельної ділянки у ОСОБА_5 за життя ОСОБА_4 не оформила державний акт на земельну ділянку та не зареєструвала його.
За таких обставин позивачі звернулися до суду за захистом своїх прав.
В судове засідання позивачі не зявилися, надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду справи не заперечували.
Представник відповідача в судове засідання не зявився, відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності свого представника не надав.
Третя особа в судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала.
Згідно з ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У звязку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
З урахуванням зазначених положень закону та думки позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.
В той же час, постановою від 31.01.2015 року приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу ОСОБА_3 відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку у звязку з відсутністю правовстановлюючого документу на неї державного акту про право приватної власності на землю (а.с.51 звор.).
Однак, з матеріалів справи суд вбачає, що за життя ОСОБА_4 придбала у власність вказану земельну ділянку у ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 30.03.2001 року державним нотаріусом Новомосковської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 за реєстровим №2-1217 (а.с.19). За життя ОСОБА_4 не оформила державний акт на право приватної власності на землю на земельну ділянку, але згідно відмітки на вказаному договорі купівлі-продажу земельна ділянка 12.04.2001 року була зареєстрована за ОСОБА_4 в Новомосковському БТІ.
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1225 ЦК України та ст. 131 ЗК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Судом встановлено, що 30.03.2001 року за договором купівлі-продажу ОСОБА_4 було набуто у власність спірну земельну ділянку. Отже, ОСОБА_4 за життя набула право власності на вказану земельну ділянку, і лише не оформлення нею нового державного акту на право власності на землю на своє імя, на думку суду, не може бути підставою для позбавлення спадкоємців ОСОБА_4 права на отримання спадщини після її смерті, оскільки це не відповідає принципам розумності та справедливості.
Інформації про інших спадкоємців, які крім позивачів прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4, матеріали справи не містять. Тому позов слід задовольнити і визнати право власності за позивачами на земельну ділянку в рівних частинах.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 3, 10, 57-60, 212-215, 224 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1218, 1225, 1268 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Новомосковської міської ради Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя О.М. Мельник