Справа № 186/164/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2015 р. Першотравенський міський суд Дніпропетровської області

в складі: головуючої судді Янжули С. А.

при секретарі - Лиман Н.П.

з участю позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Слюсар Т.І.

представників третіх осіб: Ліневич Л.В. та Кобзар С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Першотравенську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді, Комунальний заклад "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві,

В С Т А Н О В И В :

03 лютого 2015 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду з позовом до відповідача Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді, Комунальний заклад "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що він працював у філії "Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" в шахті "Ювілейна" гірничим робітником очисного забою.

14 листопада 2013 року з ним трапився нещасний випадок на виробництві, про що було складено акт, в якому зазначено обставини, з яких він стався, а саме: по закінченню першої зміни о 15:00 годині, під час доставки працівників першої зміни в приствольний двір гор.180м. в пасажирських вагонетках ВЛГ-8 (в складі п'яти вагонів), електровозом АМ-8Д №17, машиніст електровозу в районі ПК-1 квершлангу №1 стався схід пасажирських вагонеток ВЛГ-18 з рейкової колії з подальшим зачепленням третього вагону за фланець пожежно-зрошувального трубопроводу, який знаходився справа від состава, у результаті чого була деформована верхня частина кузову пасажирської вагонетки ВЛГ-8, в якій він знаходився.

В результаті нещасного випадку він отримав травми голови, шиї та грудей, не в змозі самостійно був пересуватися. Його доставили на ношах до пункту охорони здоров'я, де була надана перша допомога. Після чого, викликаною РПГ, з болями голови та грудного відділу хребта і шиї, його доставили до відділення КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні "ДОР». Після того, як його оглянув черговий лікар -травматолог, встановив такий діагноз: "забій шийно-грудного відділу хребта, забій м'яких тканей голови та грудної клітки". Для встановлення достовірного діагнозу його повинні були оглянути компетентні лікарі - психотерапевт та невропатолог, що не було зроблено, тому в первинному діагнозі не була засвідчена травма, як черепно-мозкова.

Незалежним інспектором Д'яконовим С.Є. був направлений лист до ТЕРКОМу з проханням перегляду складу комісії та уточнення діагнозу, після чого був складений новий акт іншим складом комісії та діагноз травми вказувався у відповідності листа непрацездатності, який складався не компетентним черговим лікарем. Тим самим, діагноз був встановлений з порушеним "Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

В акті № 16 форми Н-1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом та акту спеціального розслідування форми Н-5 від 23 січня 2014 року, вказані обставини, причини, за яких стався нещасний випадок (аварія), вказані симптоми пошкодження грудного відділу та шиї, забиття м'яких тканин голови, але при забитті м'яких тканин голови, не вказано про черепно-мозкову травму, як слідство після аварії.

Згідно висновку лікаря-травматолога від 15 листопада 2013 року в його діагноз включені забій голови, грудної клітки та забій шийного хребта.

Також, у виписці-епікризі із медичної картки стаціонарного хворого № 1449 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД вказаний повний діагноз основного, супутніх захворювань та ускладнення - наслідки перенесеної черепно - мозкової травми /виробнича, 14 листопада 2013 року/.

У виписці з історії хвороби № 27564 «Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій він лікувався з 17 грудня 2013 року по 30 грудня 2013 року, вказані скарги на головний біль, запаморочення, підвищену втомлюваність, загальну слабкість, дратівливість, поганий сон, болі та обмеженість рухів у шийному і грудному відділі хребта, значно посилюється при найменшому фізичному навантаженні.

Слід відзначити, що КТ головного мозку № 178242 від 11 грудня 2013 року очагових змін в речовині головного мозку не виявлено. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. У корі лобової, скроневої частки, конвекситально змінені підпаутинні простори, розширено передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простори конвекси. Висновок: рубцево-атрофічні зміни в корі лівої лобової частки і скроневої частки.

У виписному епікризі з історії хвороби № 2227 «Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова", в якій він лікувався з 30 січня 2014 року по 11 лютого 2014 року, вказане засвідчується, клінічний діагноз: наслідки перенесеної поєднаної травми (хребетна, ЧМТ, трудове каліцтво 2013 р.) у вигляді розсіяної органічної симптоматики, координаторної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, ликворно-соматоформно-вегетативної дисфункції з тривожно-депресивними нашаруваннями і мнестичними розладами, посттравматичний остеохондроз, спондилоартроз, дискоз С4-С7, Д4-Д8, спондильоз С4-С7, Д6-Д8. Кіфоз 1ступені зі стійким виразним больовим, м/тонічною властивістю, НФ 2 ступеню.

Згідно медичної документації: виписки-епікризу з медичної картки стаціонарного хворого № 3236 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД, де він лікувався з 16 вересня 2014 року по 03 жовтня 2014 року, зазначено повний діагноз: «Наслідки перенесеної черепно-мозкової травми (виробнича, 14 листопада 2013р.) у вигляді двосторонньої пірамідної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, лікворно-гіпертензійного синдрому, астено-невротичного синдрому, кризова течія, посттравматичний шийний остеохондроз, больовий синдром».

Також, він неодноразово оглядався невропатологом, проходив лікування у травматолога за місцем проживання. Надалі відзначалися нестабільні високі цифри АТ, незадовільний стан і наростання головного болю. Був направлений в ОКБМ, де обстежений на КТ від 11 грудня 2013 року № 178242, де були виявлені рубцево-атрофічні зміни в корі лівій лобовій і скроневих частках головного мозку. Ознаки енцефалопатії. Був госпіталізований в Н.О. № 1 ОКБМ з 17 грудня 2013 р., де ретроспективно діагностовано черепно-мозкова травма, посттравматичний остеохондроз шийного та грудного відділів хребта. В лютому 2014 року проходив курс лікування в Н.О.

У обласній клінічній лікарні ім. І.І. Мечнікова 11 грудня 2013 року він проходив Аксіальну комп'ютерну томографію головного мозку, дослідження № 178242 "На серії томограм суб - і супратенторіально очагові зміни не виявлені. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. В корі лівої лобової і скроневої частки, конвекситально, кістозно змінені підпаутинні простори. Розширений передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простору конвекса. (копія у додатках).

За направленням КУ «ЦПМСП» м. Першотравенська з 10 листопада 2014 року по 11 грудня 2014 року знаходився на стаціонарному лікуванні в КУ «ДКПБ»ДОС» 36 відділення, де був поставлений діагноз ЛКК : наслідки черепно-мозкової травми (14 листопада 2013 р.), помірний психоорганічний синдром, змішаний варіант, з переважанням експлозивного компонента, виражених тривожно-фобічними, депресивним включеннями.

На підставі вищевикладених та доданих копій документів медичних досліджень, виходячи з наступних обставин, він 10 грудня 2014 року у письмовій формі звернувся до відповідача з проханням перевірити правильність і обґрунтованість обставин, з яких стався нещасний випадок, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками, внести доповнення до акту № 16 форма Н1 про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті: «Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки».

Письмову відповідь він до сьогоднішнього дня не отримав. На особистому прийомі у керівництва ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у січні 2015 року йому також було відмолено в одержанні письмової відповіді.

Відповідач не бажає добровільно внести доповнення до первинного медичного діагнозу до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року. Переконаний, що відповідач безпідставно порушує норми "Положення розслідування та облік нещасних випадків на виробництві", ЗУ «Про охорону праці».

Він надав медичні дослідження, діагнози стану здоров'я, епікризи, висновки медичних комісій, які підтверджують про те, що в результаті нещасного випадку на виробництві, який стався з ним 14 листопада 2013 року, підтвердився прикінцевий діагноз, а саме: "Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки".

Просить суд зобов'язати відповідача внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті: «Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки».

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить їх задовільнити, доповнив, що коли він поступив з травмою в центральну міську лікарню, його на стаціонарне лікування не поклали, на наступний день, коли його направили до невропатолога, туди зайшов помічник начальника дільниці шахти, коли вийшов - зайшов у кабінет він, невропатолог оглядала лише спину. Після проходження обстеження в Дніпропетровську в листопаді 2013 року, він не зміг вчасно потрапити на прийом до лікаря травматолога - ОСОБА_6 через несприятливі кліматичні умови (ожеледиця), він його виписав без проведення ВКК з участю ОСОБА_1.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, надала суду свої заперечення проти позову, в яких зазначила, що 14 листопада 2013 року на ГМД №1 філії «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з позивачем стався нещасний випадок на виробництві.

Відповідно до "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженого Постановою КМУ від 30 листопада 2011 року №1232, створеною комісією з розслідування нещасного випадку по філії «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» було проведено розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем.

Згідно вищенаведеного Порядку комісія з розслідування нещасного випадку, де стався нещасний випадок, зобов'язана скласти акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 у п'яти примірниках і передати їх роботодавцеві для затвердження. Роботодавець зобов'язаний направити потерпілому примірники актів за формою Н-5 та Н-1 про нещасний випадок не пізніше трьох днів, протягом доби з моменту затвердження. По закінченню тимчасової непрацездатності потерпілого, викликаної нещасним випадком, роботодавець бере на облік нещасний випадок, складає повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2 і надсилає його в 10-ти денний строк організаціям та особам, яким надсилалися акти за формою Н-5 та Н-1. При заповненні п.9 акту про нещасний випадок, діагноз повинен вказуватися суворо у відповідності з діагнозом за листком непрацездатності або довідкою лікувально - профілактичного закладу. В позовній заяві позивач просить зобов'язати відповідача внести доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві, а саме: до п.9 «Діагноз з листком непрацездатності або довідкою лікувально- профілактичного закладу». Відповідно до Висновку про важкість виробничих травм №2179 від 18 листопада 2013 року, до акту про нещасний випадок форми Н-1 було записано діагноз: "3абій шийно-грудного відділу хребта. Забій м'яких тканей голови, грудної клітки." Згідно Порядку в Акт Н-1 вноситься первинний діагноз. Підставою для внесення доповнень та зміну відповідних записів до п. 9 є невідповідність діагнозу, вказаному в акті про нещасний випадок - діагнозу який зазначено у виписці із історії хвороби, епікризі. Акт про нещасний випадок був отриманий позивачем 04 грудня 2013 року, про що зроблено запис в Журналі реєстрації осіб, що потерпіли від нещасних випадків на виробництві філії «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання».

12 грудня 2013 року позивач звернувся до Територіального управління держгірпромнагляд у Донецькій області Павлоградської державної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості із заявою про перегляд складу комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем. На підставі заяви позивача, Територіальне управління держгірпромнагляду у Донецькій області Павлоградська державна гірничотехнічна інспекція у вугільній промисловості направила на філію «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» Припис №021-12/203 від 24 грудня 2013 року про повторне проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, іншим складом комісії, визнати, чи не визнати нещасний випадок таким, що пов'язаний з виробництвом, скласти акт за формою Н-5 (у разі визнання його таким, що пов'язаний з виробництвом), затвердити (переглянути) акт за формою Н-1, встановити причини нещасного випадку, осіб, дії або бездіяльність яких призвели до нещасного випадку, розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам, усунути порушення в оформленні актів, привести їх у відповідність з вимогами зазначеного Порядку (у разі уточнення діагнозу, встановлення нових обставин або отримання уточнених висновків чи свідчень щодо обставин нещасного випадку). Розпорядженням по філії №504 від 24 грудня 2013 року було повторно створено комісію з розслідування нещасного випадку. По результатах повторного розслідування комісією складені акти форми Н-1 та Н-5 від 23 січня 2014 року, які надані позивачу 28 січня 2014 року.

Відповідно до Порядку в акт форми Н-1 внесено діагноз, відповідно до Висновку про важкість виробничих травм №2179 від 18 листопада 2013 року, до акту про нещасний випадок форми Н-1 було записано діагноз: "3абій шийно-грудного відділу хребта. Забій м'яких тканей голови, грудної клітки". Згідно п. 9 розслідування та обліку нещасних випадків Порядку в Акт Н-1 вноситься первинний діагноз, який лікувально-профілактичний заклад повинен направити протягом доби з моменту звернення потерпілого, підприємству, де працює потерпілий.

Враховуючи все вищевикладене, вважають, що ними дотримано всіх вимог "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженого Постановою КМУ від 30 листопада 2011 року №1232, а тому відсутні підстави для внесення доповнень в діагноз в акт про нещасний випадок Н-1.

Просить в задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи - Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнала та пояснила суду, що позовні вимоги про зобов'язання відповідача внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві за формою Н-1 є неправомірними. Відповідно до п. 10, 17 "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженому постановою КМУ № 1232 від 30 листопада 2011 року (далі - Порядок № 1232) роботодавець зобов'язаний утворити комісію з розслідування нещасного випадку, створити належні умови для роботи комісії, повинен розглянути і затвердити примірник акта за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом). Складання акту проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акту про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, згідно п. 14 Порядку № 1232 є обов'язком комісії з розслідування нещасного випадку. Отже, акти Н-5 та Н-1 складаються комісією, є результатом спільної дії кількох осіб, керівник не може перебирати на себе повноваження колегіального органу.

Внесення змін чи доповнень до актів Н-5 та Н-1 не передбачено Порядком №

1232. Відповідно до п. 33 Порядку № 1232 контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи і представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві профспілки. Зазначені у цьому пункті особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку. Отже, у випадку, коли проведення розслідування відбувалося з порушенням вимог Порядку № 1232, можливе проведення повторного (додаткового) розслідування, зі складанням нових актів, при цьому акти, які складалися при первинному розслідуванні втрачають чинність.

Крім того, п. 34 Порядку № 1232 встановлено, що посадова особа органу Держгірпромнагляду в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, зі змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку, чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1. Рішення посадової особи органу Держнаглядохоронпраці може бути оскаржено у судовому порядку. На час розгляду справи у суді дія припису припиняється.

Позивач у позовній заяві не вказав, які саме вимоги Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженому постановою КМУ № 1232 від 30 листопада 2011 року, на його думку, були порушені. Позивач також не вказав, чи звертався він до визначених Порядком № 1232 органів у зв'язку з незгодою із змістом акту Н-1 , а саме: п. 9 акту.

Діагноз до акту Н-1 внесений комісією правомірно, у відповідності до вимог

Порядку № 1232. Відповідно до п. 14 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженому постановою КМУ № 1232 від 30 листопада 2011 року комісія з розслідування нещасного випадку зобов'язана обстежити місце настання нещасного випадку, з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку, вивчити первинну медичну документацію, скласти у 5 примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження. Акти за формою Н-1 та Н-5 підписуються головою та всіма членами комісії. В п. 9 затвердженого Кабінетом Міністрів України акту про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, зазначається діагноз, згідно з листком непрацездатності або довідкою лікувально-профілактичного закладу. Згідно з примітками, наведеними у додатку 4 до Порядку № 1232, у пункті 9 діагноз зазначається згідно з листком непрацездатності або довідкою лікувально-профілактичного закладу і кодується відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров'я (МКХ-10).

В п. 9 акту за формою Н-1 № 16 від 23 січня 2014 року про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 14 листопада 2013 року, вказано: «Забій шийно-грудного відділу хребта. Забій м 'яких тканей голови, грудної клітки. На підставі довідки № 2179 від 18 листопада 2013 року КЗ «Першотравенсъка центральна міська лікарня» ДОР».

У листках непрацездатності серії АГМ № 960215, № 960402 виданих ОСОБА_1 у зв'язку з нещасним випадком на виробництві та пред'явлених для оплати до Відділення, діагноз первинний та діагноз заключний не вказаний, вказаний лише шифр МКХ- 10 : S10.8. Вказаний шифр відповідає назві діагнозу: поверхнева травма інших частин шиї. Оскільки у вищевказаних листках непрацездатності, виданих позивачу, діагноз не вказаний, комісія з розслідування нещасного випадку правомірно звернулася до лікувально-профілактичного закладу за довідкою про діагноз.

В акті за формою Н-1 № 16 від 23 січня 2014 року діагноз вказаний комісією на підставі довідки КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня «ДОР» № 2179 від 18 листопада 2013 року. Дії комісії з розслідування нещасного випадку по зазначенню діагнозу в акті за формою Н-1 на підставі довідки КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня « ДОР» № 2179 від 18 листопада 2013 року повністю відповідають вимогам Порядку № 1232.

Позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, не надав суду ні листків непрацездатності, ні довідку лікувально-профілактичного закладу, а саме ці документи є підставою для внесення діагнозу до акту про нещасний випадок, пов'язаного з виробництвом за формою Н-1.

Звернула увагу суду, що відповідно до листків непрацездатності серії АГМ № 960215, № 960402, виданих позивачу у зв'язку з нещасним випадком на виробництві, його загальний період непрацездатності продовжувався з 15 листопада 2013 року по 13 грудня 2013 року, з відміткою «стати до роботи» 14 грудня 2013 року. Вказане означає, що період тимчасової втрати працездатності у зв'язку з нещасним випадком на виробництві закінчився 13 грудня 2013 року, діагноз, встановлений позивачу у цей період і є діагнозом, який вказується в акті Н-1. Подальші покращення або погіршення стану здоров'я, діагнозтовані після закінчення періоду тимчасової непрацездатності, до акту про нещасний випадок на виробництві не вносяться. В разі незгоди позивача з діагнозом, встановленим йому КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня « ДОР» в період з 15 листопада 2013 року по ІЗ грудня 2013 року, необхідно оскаржувати дії працівників вказаного лікувально-профілактичного закладу.

Просить в задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи - Комунального закладу "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" в судовому засіданні пояснила, що їй стало відомо, що позивач поступив у лікарню з травмою на виробництві, на прийомному спокої його було оглянуто, надано допомогу та направлено до лікаря-травматолога, детальніше можуть пояснити лікарі. Просить винести рішення на розсуд суду.

Свідок ОСОБА_6 пояснив суду, що працює лікарем - травматологом Першотравенської міської лікарні. ОСОБА_1 14 листопада 2013 року о 16:20 годині з приводу травми о 15:00 годині 14 листопада 2013 року звернувся до приймального покою лікарні. Черговий лікар, який встановив діагноз - забій шийного відділу хребта та грудної клітки, кісткової патології не виявлено, зроблено кетанов і направлений 15 листопада 2013 року до травматолога та невропатолога. 15 листопада 2013 року він встановив діагноз "забій здавлення голови під питанням, грудної клітки та забій шийного та грудного відділу хребта". На момент огляду даних за пошкодження центральної нервової системи ПНС не виявлено. Лікування у ортопеда. 19 листопада 2013 року консультується у хірурга і направляється на узі нирок, 22 листопада 2013 року повторно направляється до невропатолога - уражень переф.нервової системи відсутнє, 23 листопада 2013 року доставлений на приймальний спокій, черговий лікар і терапевт оглядають хворого, пишуть - артеріальна гіпертензія, посттравматичний криз, направлений на прийом до нього (травматолога), направлений до невропатолога, тобто вони його неодноразово направляли до невропатолога. 26 листопада 2013 року в 10:20 годин невропатолог пише, що чуттєвість порушень на фоні травми хребта, ніяких даних про струс головного мозку не відмічає, 26 листопада 2013 року - прийом у окуліста, 29 листопада 2013 року у травматолога призначена додаткова консультація у невропатолога та терапевта про потребу в МРТ і обстеження в області ОБМ, оглянутий у невропатолога, по неврологічному статусу - дієздатний; терапевт - артеріальна гіпертензія, рекомендовано МРТ голови, направлений до обласної лікарні. В обласній лікарні оглянутий ортопедом, який написав діагноз - забій грудної клітки і орфографія, РЕК проводиться, нічого не підтвердилося.

11 грудня 2013 року повторно оглянутий невропатологом обласної лікарні з обстеженням апаратного дослідження. У травматолога - наслідки забою голови, шийного та грудного відділу хребта у вигляді остеновечетаційного синдрому целокалгії. Виписаний на легку працю на поверхні через 29 днів лікування, так як пролікувався у травматолога згідно всіх їх рекомендацій. Із-за того, що в нього не було неврологічної симптоматики, був виписаний. У травматолога він більше не був, лікувався вже у невропатолога, знаходився там під наглядом. У нього були скарги на головну біль, тому він і був направлений до невропатолога, щоб виключити струс з ЧМТ. Це неврологічний зв'язок чи гіпертонія. Діагноз в ДТЕК писав він: "забій голови - м'яких тканин, забій шийного та грудного відділів хребта", по первинним документам не було, і із області не було, що в нього ЧМТ. В подальшому він лікувався в невропатолога. Наслідки ЧМТ виявлені в обласній лікарні м.Дніпропетровська через рік після травми. Невропатологи відразу бачать ЧМТ, він лікувався без ЧМТ у нас, тому і такий діагноз було зазначено. При ЧМТ втрата свідомості, головокружіння, блювота та порушення координації руху. У ОСОБА_1 координація не була порушена, не спостерігалася блювота та втрата свідомості. 14 листопада 2013 року черговий лікар його оглядав, а він лікуючий лікар. Коли він його оглядав, то ОСОБА_1 скаржився на головну біль, тому він його і направив до невропатолога. Він ще приходив, скаржився, направлявся до невропатолога. Він давав забій шийно - грудного хребта, забій м'яких тканин голови. Потім його виписали через 29 днів лікування. В подальшому він знаходився на лікуванні у невропатолога. 13 грудня 2013 року виписаний на легку працю.

Свідок ОСОБА_8 пояснив суду, що 14 листопада 2013 року він був черговим лікарем міської лікарні. В його повноваження, як чергового лікаря, входить в обов'язки викликати лікарів для додаткового огляду. Він ставив перший діагноз: забій м'яких тканин голови, забій шийного та грудного відділу хребта. Доки ОСОБА_1 був у них, він скаржився на біль хребта, скарги на місця забою були, був забій шийного хребта, головний була. На момент огляду його було знеболено в медичному пункті шахти. На наступний день тільки біль проявляється. На прийомному покої вони призначили лише те, що необхідно було на той момент. ОСОБА_1 від них пішов своїми ногами, швидка допомога нікого після травми додому не відвозить. Він йому видав направлення зранку до травматолога для подальшого лікування. В нього блювоти та нудоти не було. День, коли все трапилося з ОСОБА_1 пам'ятає, його привезли з шахти на каталці, повели на рентген. Первинний діагноз він поставив, так як він черговий лікар і має на це право, він може бути неповним, а повний діагноз ставиться на 3-5 день хвороби. Підстав для виклику інших спеціалістів не було, тому що в позивача не проявлялися симптоми ЧМТ. Вони могли проявитися на наступний день після закінчення дії знеболювальних, які йому робили в медпункті. Вимог ОСОБА_1 на госпіталізацію не було, з забоями м'яких тканин в цьому не має потреби. Коли ОСОБА_1 уходив з лікарні, він бачив, що той йшов самостійно, порушення координації руху не було. Необхідності викликати невропатолога на той момент не було. На наступний день він його відправив до травматолога. Якщо хворий нетранспортабельний - його госпіталізують без його прохання. В таких випадках завжди є представник шахти, який говорить госпіталювати чи ні хворого. Мова йшла про те, що позивач їде додому. Рентген не може показати ЧМТ. Він робиться для того, щоб виключити пошкодження черепа голови. ЧМТ тільки на комп'ютерній томографії можливо виявити. Струс тяжкого ступеню виявляється при втраті свідомості. На наступний день можливо встановити ЧМТ, а наслідки її можливо виявити через півроку. Навіть струс мозку можливо не зразу виявити, можливо на наступний день. А взагалі необхідно їхати в м.Дніпропетровськ на томографію. Травма-це стресовий стан, може бути нудота, головокружіння.

Свідок ОСОБА_10 пояснила суду, що працює в міській лікарні лікарем-невропатологом. До неї звернувся позивач перший разу 15 листопада 2013 року зі скаргами на біль в шийному і грудному відділах хребта, обмеження в русі в даних відділах. На головний біль він не скаржився. Лікувався у ортопеда, на момент огляду не виявлено забій центральної нервової системи. Діагноз складається із скарг хворого, неврологічного огляду пацієнта, даних допоміжних методів дослідження, як-то рентген. Скарг на головний біль не надходило. В перший день було зроблено рентген шийного та грудного відділів хребта. 22 листопада 2013 року - через тиждень, нею було проведено повторний огляд - скарг на головний біль не було. Знеболювальні препарати не можуть притупити синдроми ЧМТ. Направлення від ортопеда-травматолога записується в амбулаторну картку. Зовнішні ознаки ЧМТ бувають легкого, середнього та тяжкого ступеню. Відділення неврології 17 грудня 2013 року - наслідки перенесеної травми хребта та ЧМТ (чи забій, чи струс головного мозку). Кожна ЧМТ має свою симптоматику. 03 грудня 2013 року його було направлено в обласну лікарню за направленням лікаря-травматолога. Невропатолог зазначає діагноз - забій грудного відділу хребта, за ЧМТ ні слова не сказано. Направляв тільки ортопед з діагнозом забій шийного і грудного хребта, забій м'яких тканин голови. Повторний запис її від 22 листопада 2013 року - скарг не було. 26 листопада 2013 року його консультував вже інший невропатолог: біль в грудному відділі хребта. Вона за свої записи відповідає.

Свідок ОСОБА_7 пояснив суду, що працює в міській лікарні лікарем - невропатологом. ОСОБА_1 звернувся до нього не в момент травми, а вже пізніше. Вперше він його побачив 24 березня 2014 року після Дніпропетровської обласної лікарні, де він знаходився на обстеженні та лікуванні, поступав зі скаргами на головну біль, тривогу, почуття дискомфорту, приступами дурноти, нестабільне підвищення артеріального тиску. Він приїхав з лікарні ім.Мечнікова вже з установленим діагнозом ЧМТ та шийної й хребтової травми. ОСОБА_1 по конституції тіла міцний, переніс травму початково відносно добре і в перші моменти травми не було симптомів, характерних типових для ЧМТ. Існують певні зміни структурні з боку головного мозку або кісток черепа, які дозволяють рестаспективно, через деякий час, поставити діагноз ЧМТ, тобто є зміни, коли навіть при відсутності будь-якої симптоматики і при відсутності скарг, виставляється діагноз ЧМТ: перелом кісток своду черепа; кістозні або гемологічні зміни в речовини головного мозку які мають певні зміни. В даному випадку, після обстеження в лікарні ім.Мечнікова на магніто-резонансній томографії були зміни, характерні по доступу періоду ЧМТ. Він приїхав до них вже з встановленим обласними спеціалістами діагнозом для продовження лікування. Ним призначалося лікування, ОСОБА_1 лікувався як в умовах стаціонару, так і амбулаторно, лікувався неодноразово. Вважає, що позивач міг отримати ЧМТ при травмі виробничій. Бувають такі випадки, коли типової клінічної картини симптоматики при первинному зверненні немає, це часті випадки. При обстеженні ОСОБА_1 більше уваги приділялося при лікуванні шийному та грудному відділам хребту, а в силу його міцного організму просто клініка ЧМТ первинно не звучала. Якби томограф був в м.Першотравенську, то йому б томограму зробили обов'язково. В даному випадку його не направляли в Дніпропетровськ, бо не було скарг. Знімки черепа робили, він показав, що змін кісток та кісткових структур черепа в нього не було, при ЧМТ він міг пересуватися, вести якийсь спосіб життя, але за станом самопочуття було все ж таки щось не так. Скарг могло б і не бути, вони могли з'явитися через 3 місяці, буває, що наслідки ЧМТ проявляються і через декілька років, це називається віддалені наслідки. Забій мозку 1 ступеню, струс головного мозку відноситься до легкої ЧМТ, її небезпека в тому, що пацієнт не оцінює тяжкості цієї травми і лікарі не завжди її діагностують, відбувається недотримання режиму лікування, тобто він продовжував працювати, давав собі звичайні повсякденні навантаження, які завжди давав, не приймаючи відповідні медикаменти, тому що, начеб то як не було необхідності їх призначати в зв'язку з відсутністю скарг з боку пацієнта, але в подальшому механізми компенсації вичерпуються і з'являються певні симптоми, які вбачаються на сьогоднішній день. Вони можуть з'явитися не зразу після травми, але через декілька місяців, тижнів і навіть років. Вся мирова література про це пише. Психологічний зв'язок перебування ОСОБА_1 на службі в Афганістані та два оскольчатих поранення в руку та в бік не пов'язані з ЧМТ, а проявитися могли напротязі 2-3 років після перебування в гарячій точці.

Вислухавши пояснення сторін, свідків, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Дійсно, ОСОБА_1 працював у філії "Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" шахті "Ювілейна" гірничим робітником очисного забою.

14 листопада 2013 року з ним трапився нещасний випадок на виробництві, про що 19 листопада 2013 року було складено акт форми Н-5, в якому зазначено обставини, за яких він стався, а саме: по закінченню першої зміни о 15:00 годині, під час доставки працівників першої зміни в приствольний двір гор.180м. в пасажирських вагонетках ВЛГ-8 (в складі п'яти вагонів), електровозом АМ-8Д №17, машиніст електровозу в районі ПК-1 квершлангу №1 стався схід пасажирських вагонеток ВЛГ-18 з рейкової колії з подальшим зачепленням третього вагону за фланець пожежно-зрошувального трубопроводу, який знаходився справа від состава, у результаті чого була деформована верхня частина кузову пасажирської вагонетки ВЛГ-8, в якій він знаходився та зазначено наслідки нещасного випадку: забій шийно-грудного відділу хребта. Забій м'яких тканин голови, грудної клітки. На підставі довідки №2179 від 18 листопада 2013 року, виданої КЗ "Першотравенська центральна міська лікарня ДОР".

Копією журналу реєстрації осіб, що потерпіли від нещасних випадків на виробництві філії "ПУ МДР ГШО" підтверджується, що 14 листопада 2013 року зафіксований факт нещасного випадку на виробництві з ОСОБА_1 Наслідки нещасного випадку: забій шийного та грудного відділу хребта. Забій м'яких тканин голови та грудної клітки.

В результаті нещасного випадку позивач отримав травми, не в змозі самостійно був пересуватися. Його доставили до пункту охорони здоров'я, де була надана перша допомога, внесено запис в медичну карту хворого з направленням до чергового лікаря міської лікарні. Після чого його доставили до відділення КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні ДОР». Там був оглянутий черговим лікарем, який встановив попередній діагноз: "забій шийного відділу хребта та грудної клітки". Зроблено рентген шийного та грудного відділів хребта, кістково-травматичних змін не виявлено, направлено до лікаря-травматолога.

З 15 листопада 2013 року ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні в КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні ДОР». 23 листопада 2013 року швидкою допомогою був доставлений в міську лікарню зі скаргами на головний біль, оглянутий терапевтом, діагноз: артеріальна гіперстензія (посттравматичний? криз), 29 листопада 2013 року оглянутий лікарем - терапевтом зі скаргами на головну біль.

Незалежним інспектором Д'яконовим С.Є. був направлений лист до ТЕРКОМу з проханням перегляду складу комісії та уточнення діагнозу, після чого був складений новий акт іншим складом комісії та діагноз травми вказувався у відповідності листа непрацездатності.

Згідно акту № 16 форми Н-1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом та акту спеціального розслідування форми Н-5 від 23 січня 2014 року, вказані обставини, причини, за яких стався нещасний випадок (аварія), вказані симптоми пошкодження грудного відділу та шиї, забиття м'яких тканин голови, але при забитті м'яких тканин голови, не вказано про черепно-мозкову травму, як наслідок аварії.

У виписці-епікризі із медичної картки стаціонарного хворого № 1449 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД вказаний повний діагноз основного, супутніх захворювань та ускладнення - наслідки перенесеної черепно - мозкової травми /виробнича, 14 листопада 2013 року/.

18 листопада 2013 року КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» надано висновок про важкість виробничої травми із зазначенням діагнозу:"забій шийно-грудного відділу хребта, забій м'яких тканин голови, грудної клітки". До числа важких виробничих травм не відноситься.

У виписці з історії хвороби № 27564 Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій лікувався позивач з 17 грудня 2013 року по 30 грудня 2013 року, вказані скарги на головний біль, запаморочення, підвищену втомлюваність, загальну слабкість, дратівливість, поганий сон, болі та обмеженість рухів у шийному і грудному відділі хребта, значно посилюється при найменшій фізичному навантаженні.

11 грудня 2013 року була проведена аксіональна комп'ютерна томографія головного мозку в КУ "Обласна клінічна лікарня ім.М.І.Мечнікова", якою встановлено: очагових змін в речовині головного мозку не виявлено. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. У корі лобової, скроневої частки, конвекситально змінені підпаутинні простори, розширено передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простори конвекси. Висновок: рубцево-атрофічні зміни в корі лівої лобової частки і скроневої частки.

У виписному епікризі з історії хвороби № 2227 Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій лікувався позивач з 30 січня 2014 року по 11 лютого 2014 року, вказане засвідчуються клінічний діагноз: наслідки перенесеної поєднаної травми (хребетна, ЧМТ, трудове каліцтво 2013 р.) у вигляді розсіяної органічної симптоматики, координаторної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, ликворно-соматоформно-вегетативної дисфункції з тривожно-депресивними нашаруваннями і мнестичними розладами, посттравматичний остеохондроз, спондилоартроз, дискоз С4-С7, Д4-Д8, спондильоз С4-С7, Д6-Д8. Кіфоз 1ступені зі стійким виразним больовим, м/тонічним властивістю, НФ 2ступені.

Згідно медичної документації виписки-епікризу з медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_1 № 3236 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД, де він лікувався з 16 вересня 2014 року по 03 жовтня 2014 року, зазначено повний діагноз: «Наслідки перенесеної черепно-мозкової травми (виробнича, 14 листопада 2013р.) у вигляді двосторонньої пірамідної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, лікворно-гіпертензійного синдрому, астено-невротичного синдрому, кризова течія, посттравматичний шийний остеохондроз, больовий синдром».

Також, ОСОБА_1 неодноразово оглядався невропатологом, проходив лікування у травматолога за місцем проживання. Надалі відзначалися нестабільні високі цифри АТ, незадовільний стан і наростання головного болю. Був направлений в ОКБМ, де обстежений на КТ від 11 грудня 2013 року № 178242, де були виявлені рубцево-атрофічні зміни в корі лівій лобовій і скроневих частках головного мозку. Ознаки енцефалопатії. Був госпіталізований в Н.О. № 1 ОКБМ з 17 грудня 2013 р., де ретроспективно діагностовано черепно-мозкова травма, посттравматичний остеохондроз шийного та грудного відділів хребта. В лютому 2014 року проходив курс лікування в неврологічному відділенні.

За направленням КУ «ЦПМСП» м. Першотравенська з 10 листопада 2014 року по 11 грудня 2014 року знаходився на стаціонарному лікуванні в КУ «ДКПБ»ДОС» 36 відділення, де був поставлений діагноз ЛКК : наслідки черепно-мозкової травми (14 листопада 2013 р.), помірний психоорганічний синдром, змішаний варіант, з переважанням експлозивного компонента, виражених тривожно-фобічними, депресивним включеннями.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом порушених або оспорюваних прав, свобод та інтересів.

Ст.4 ЦПК України закріплено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст.ст.10,11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема, звуко - і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ст.58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу,докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232, (в редакції від 29 травня 2013 року, що діяла на момент нещасного випадку на виробництві, що стався з позивачем 14 листопада 2013 року), лікувально-профілактичний заклад повинен передати протягом доби з використанням засобів зв'язку та на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві за формою згідно з додатком 1:1) підприємству, де працює потерпілий; 2) робочому органові виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань (далі - Фонд) за місцезнаходженням підприємства, де працює потерпілий, або за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно; 3) територіальному органові Держгірпромнагляду за місцем настання нещасного випадку; 4) закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, де працює потерпілий, або такому закладові за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння).

Лікувально-профілактичний заклад обов'язково проводить у порядку, встановленому МОЗ, необхідні дослідження і складає протокол про наявність в організмі потерпілого алкоголю (наркотичних засобів чи отруйних речовин) та визначає ступінь його сп'яніння. Відповідний висновок чи витяг з протоколу, а також висновок про ступінь тяжкості травми (із зазначенням коду діагнозу згідно з Міжнародною статистичною класифікацією хвороб та споріднених проблем охорони здоров'я (МКХ-10) подаються на запит роботодавця, Фонду до утворення комісії з проведення розслідування нещасного випадку (далі - комісія) або голови комісії після її утворення протягом однієї доби з моменту одержання запиту.

Роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов'язаний: 1) протягом однієї години передати з використанням засобів зв'язку та протягом доби на паперовому носії повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком,Фондові за місцезнаходженням підприємства, на якому стався нещасний випадок; керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці);керівникові підприємства, де працює потерпілий, якщо потерпілий є працівником іншого підприємства; 2) протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Роботодавець зобов'язаний створити належні умови для роботи комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям), компенсувати витрати, пов'язані з її діяльністю, а також залучених до роботи експертів, інших спеціалістів та сприяти роботі комісії з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку. Голова комісії зобов'язаний письмово поінформувати потерпілого або уповноважену ним особу, яка представляє його інтереси, про його або її права і з початку роботи комісії запросити до співпраці.

Члени комісії мають право одержувати усні чи письмові пояснення щодо нещасного випадку та проводити опитування роботодавця, посадових осіб, інших працівників підприємства, у тому числі потерпілого, та опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб, робити необхідні запити, пов'язані з проведенням розслідування.

Комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5. У випадках, зазначених у пункті 31 цього Порядку, або у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства. У разі отримання письмового погодження роботодавець приймає рішення про продовження строку проведення розслідування.

Контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи і представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві профспілки. Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.

На підставі вищевикладених та прикладених копій документів медичних досліджень, виходячи з наступних обставин, позивач 10 грудня 2014 року у письмовій формі звернувся до відповідача з проханням: перевірити правильність і обґрунтованість обставин, з яких стався нещасний випадок, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками, внести доповнення до акту № 16 форма Н1 про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті: «Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки».

Вивчені судом медичні дослідження, діагнози стану здоров'я, епікризи, висновки медичних комісій, показання свідків, а саме: лікаря-травматолога ОСОБА_6, який підтвердив, що позивач скаржився на головний біль, тому направлявся до невропатолога, лікаря-невропатолога ОСОБА_7, який зазначив, що ЧМТ позивач отримав саме під час травми на виробництві, наслідки ЧМТ можуть проявлятися в кожної людини індивідуально, в залежності від конституції тіла, особливостей організму, та у різний проміжок часу, дані аксіональної комп'ютерної томографії головного мозку в КУ "Обласна клінічна лікарня ім.М.І.Мечнікова" від 11 грудня 2013 року, якою встановлено: очагових змін в речовині головного мозку не виявлено. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. У корі лобової, скроневої частки, конвекситально змінені підпаутинні простори, розширено передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простори конвекси. Висновок: рубцево-атрофічні зміни в корі лівої лобової частки і скроневої частки, підтверджують, що в результаті нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_1 14 листопада 2013 року, підтверджують діагноз, а саме: "Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки".

Враховуючи всі вивченні судом обставини, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 необхідно задовільнити, зобов'язавши відповідача внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ОСОБА_1 14 листопада 2013 року.

Також підлягає стягненню з відповідача судовий збір на користь держави в сумі 243,60 гривень, відповідно ст.88 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10,11, 209,212, ЦПК України, "Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві", затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232, - суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді, Комунальний заклад "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві - задовільнити.

Зобов'язати Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ОСОБА_1 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті : "Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки".

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» судовий збір на користь держави в розмірі 243 (двохста сорока трьох) гривень 60 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: С. А. ЯнжулЯнжула