Справа № 548/823/15-ц
Провадження № 2/548/402/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.06.2015 р. м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що вона ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище «Шенгерій»), є рідною племінницею ОСОБА_3 по лінії матері ОСОБА_4, яка померла 05.05.2001 року, що доводиться копією свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_5 ІІІ-УР № 046692, копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 І-КЕ № 366548, копією свідоцтва про народження її матері Серія ЯУ № 846909, копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 21.04.2015 року за № 1.

13 січня 2004 року дядько позивачки ОСОБА_3 помер в м. Полтава, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть ОСОБА_6 І -КЕ № 260535.

Після смерті 13 січня 2004 року ОСОБА_3 відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2,60 умовних кадастрових гектарів, що перебуває у колективній власності КСП «Дружба» по ОСОБА_2 сільській раді Хорольського району Полтавської області згідно Сертифіката на право на земельну частку( пай) Серія ПЛ № 0086099, яку він прийняв як спадщину померлої 20.01.1996 року матері ОСОБА_7 .

Із довідок виконкому ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області від 10.03.2015 року за № 02-42/65 та № 02-42/66 слідує, що ОСОБА_7, яка народилась 1917 року, дійсно проживала та була зареєстрована у ІНФОРМАЦІЯ_1 до дня свої смерті 20.01.1996 року. Спільно з нею на день її смерті проживав та був зареєстрований ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Від її імені заповіт ОСОБА_2 сільською радою Хорольського району не посвідчувався.

Згідно з повідомлення завідуючої Хорольської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 від 26.05.2015 року № 992/01-16 слідує, що спадкова справа на майно ОСОБА_7 , померлої 20.01.1996 року була відкрита у Хорольській держнотконторі 11.09.1996 року за № 377 на підставі заяви ОСОБА_3 про фактичне прийняття спадщини.

Відповідно до довідки № 2032 від 30.03.2015 року КП « ЖЕО № 2» Полтавської міської ради ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2, в період з 30.01.1997 року до дня смерті 13.01.2004 року був зареєстрований за адресою: м. Полтава, вулДокучаєва, 3, кв. 59. Разом з ним на момент його смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Позивачка ОСОБА_1 , є спадкоємцем п»ятої черги за законом померлого 13.01.2004 року ОСОБА_3

Згідно з повідомленням Другої державної нотаріальної контори № 787/01-16 від 22.04.2015 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3,М. не відкривалась, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру № 40012873 від 30.03.2015 року.

У зв»язку з тим, що позивачкою пропущено шестимісячний строк, встановлений законодавством України, для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті 13.01.2004 року ОСОБА_3, їй роз»яснено право звернутись до суду за захистом своїх порушених , невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Позивачка ОСОБА_1, дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті 13.01.2004 року ОСОБА_3 з поважної причини, оскільки не маю юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, помилково вважала, що після померлої баби ОСОБА_8, спадщину не прийняли ні мати позивачки ОСОБА_4 , ні її дядько ОСОБА_3 , а оскільки вона утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно померлої баби ОСОБА_7 та здійснювала постійний догляд за ним, тому вважала, що таким чином фактично прийняла спадщину.

У судове засідання позивачка не зявилася, хоча вчасно і належним чином була повідомлена про дату й час розгляду справи, але в позовній заяві просила суд розглянути позов у її відсутність.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області в судове засідання не зявився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, але в заяві до суду просили провести розгляд справи за відсутності їх представника.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка є рідною племінницею ОСОБА_3 по лінії матері ОСОБА_4, яка померла 05.05.2001 року, що доводиться копією свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_5 ІІІ-УР № 046692, копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 І-КЕ № 366548, копією свідоцтва про народження її матері Серія ЯУ № 846909, копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 21.04.2015 року за № 1.

13 січня 2004 року дядько позивачки ОСОБА_3 помер в м. Полтава, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть ОСОБА_6 І -КЕ № 260535.

Після смерті 13 січня 2004 року ОСОБА_3 відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2,60 умовних кадастрових гектарів, що перебуває у колективній власності КСП «Дружба» по ОСОБА_2 сільській раді Хорольського району Полтавської області згідно Сертифіката на право на земельну частку( пай) Серія ПЛ № 0086099, яку він прийняв як спадщину померлої 20.01.1996 року матері ОСОБА_7 .

Із довідок виконкому ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області від 10.03.2015 року за № 02-42/65 та № 02-42/66 слідує, що ОСОБА_7, яка народилась 1917 року, дійсно проживала та була зареєстрована у ІНФОРМАЦІЯ_1 до дня свої смерті 20.01.1996 року. Спільно з нею на день її смерті проживав та був зареєстрований ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Від її імені заповіт ОСОБА_2 сільською радою Хорольського району не посвідчувався.

Згідно з повідомлення завідуючої Хорольської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 від 26.05.2015 року № 992/01-16 слідує, що спадкова справа на майно ОСОБА_7 , померлої 20.01.1996 року була відкрита у Хорольській держнотконторі 11.09.1996 року за № 377 на підставі заяви ОСОБА_3 про фактичне прийняття спадщини.

Відповідно до довідки № 2032 від 30.03.2015 року КП « ЖЕО № 2» Полтавської міської ради ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2, в період з 30.01.1997 року до дня смерті 13.01.2004 року був зареєстрований за адресою: м. Полтава, вулДокучаєва, 3, кв. 59. Разом з ним на момент його смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Згідно з повідомленням Другої державної нотаріальної контори № 787/01-16 від 22.04.2015 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3,М. не відкривалась, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру № 40012873 від 30.03.2015 року.

У зв»язку з тим, що позивачкою пропущено шестимісячний строк, встановлений законодавством України, для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті 13.01.2004 року ОСОБА_3, їй роз»яснено право звернутись до суду за захистом своїх порушених , невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Позивачка ОСОБА_1, дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті 13.01.2004 року ОСОБА_3 з поважної причини, оскільки не маю юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, помилково вважала, що після померлої баби ОСОБА_8, спадщину не прийняли ні мати позивачки ОСОБА_4 , ні її дядько ОСОБА_3 , а оскільки вона утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно померлої баби ОСОБА_7 та здійснювала постійний догляд за ним, тому вважала, що таким чином фактично прийняла спадщину.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р., «Про судову практику у справах про спадкування»», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим визначити позивачці додатковий строк для прийнятття спадщини після сметрі - ОСОБА_3 , бо вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявила намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно померлого та вважала, що таким чином фактично прийняла його спадщину.

Отже, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, те, що спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а спадщина може перейти у власність територіальної громади, на території якої знаходиться вказане спадкове майно, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини має бути задоволений повністю.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог, а тому додатковий строк, достатній для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини слід встановити у продовж двох місяців після набрання рішення законної сили. Визначений строк, на думку суду, буде достатнім для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 10, 11, 60, 209, 210, 212, 214, 215, 217, 223 ЦПК України, ст.ст. 1266, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для прийняття спадщини померлого 13 січня 2004 року її дядька ОСОБА_3., терміном на 2 ( два) місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського районного суду в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Г о л о в у ю ч и й:

: