АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/2901/15 Справа № 185/3928/14-ц Головуючий у 1 й інстанції - Головін В. О. Доповідач - Черненкова Л.А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2015 року м. Дніпропетровськ

Судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Черненкової Л.А.

суддів - Пономарь З.М., Петешенкової М.Ю.

при секретарі - Яловій Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства», відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді Дніпропетровської області на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 січня 2015 року по справі за позовом ОСОБА_2 до комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства», третя особа: відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді Дніпропетровської області про встановлення факту нещасного випадку на виробництві та зобов'язання скласти акт про нещасний випадок форми Н-1, -

В С Т А Н О В И Л А:

22 квітня 2014 року ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що 23.01.2014 року о 14.30 год. вона перебуваючи на робочому місці в адміністративному приміщенні КП «Павлоградводоканал», за адресою: Павлоград, вул. Дніпровська,41-а, впала на сходах, отримавши травму правого коліна. Відповідач, порушуючи приписи ст. 22 Закону України «Про охорону праці», та існуючий «Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затверджений постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011 року, не провів ніяких дій, щодо розслідування даного нещасного випадку. Позивач, письмово уточнивши позовні вимоги, просила суд зобов'язати комунальне підприємство "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" згідно з порядком "Про проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженого постановою Кабінету міністрів України №1232 від 30.11.2011 року, провести розслідування нещасного випадку, що мав місце 23 січня 2014 року.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 січня 2015 року ухвалено: позов ОСОБА_2 - задовольнити повністю; зобов'язати КП "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства", згідно з порядком "Про проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 1232 від 30.11.2011 року, провести розслідування нещасного випадку, що мав місце 23 січня 2014 року з інженером охорони праці ОСОБА_2 в приміщенні КП "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства"; стягнути з КП "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" на користь держави судовий збір в сумі 243.60 гривень.

В апеляційній скарзі КП "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального законодавства.

В апеляційній скарзі третя особа по справі - відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді просить рішення суду скасувати, прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом норм матеріального права.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з'явилися, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційних скарг в їх межах та межах позовних вимог, дійшла висновку, що апеляційні скарги необхідно відхилити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 працює в комунальному підприємстві "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" на посаді інженера охорони праці. 23.01.2014 року вона знаходилася на робочому місті в приміщенні підприємства. Згідно пояснень свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 встановлено, що вони є працівниками комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" і 23.01.2014 року знаходилися на роботі в приміщенні підприємства. До них зверталася ОСОБА_2 з проханням про надання допомоги, поясняючи при цьому, що впала на сходах і пошкодила ногу. Самостійно ходити вона не могла і їй була викликана швидка медична допомога. Свідок ОСОБА_6 пояснив, що він працює лікарем травматологом в лікарні № 4. 23.01.2014 року до нього зверталася ОСОБА_2 зі скаргами на травму коліна. З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2, згідно сигнального листа КЗ «Павлоградської міської станції швидкої допомоги», була доставлена від входу у водоканал до міської лікарні № 4 - 23.01.2014 року з діагнозом пошкодження правого колінного суглобу. 13.03.2014 року ОСОБА_2 зверталася до директора КП "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" з письмовою заявою про проведення розслідування травми яка з нею сталася 23.01.2014 року. Згідно епікризу Павлоградської міської лікарні № 4 ОСОБА_2 знаходилася в травматологічному відділенні МЛ № 4 з 23.01.2014 року по 28.01.2014 року з діагнозом: несвіже пошкодження внутрішнього меніску правого колінного суглобу. Таким чином встановлено, що позивач зверталася і до лікарняного закладу з приводу отриманої травми і до керівника підприємства з заявою про проведення розслідування травми, яка з нею сталася 23.01.2014 року і керівник підприємства повинен був виконати дії, покладені на нього діючим законодавством України, а саме: Порядком "Про проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

Задовольняючи позовні вимоги, міськрайонний суд обґрунтовано виходив з того, що приписи порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідачем не виконані.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції.

Спірні правовідносини випливають з трудових відносин.

Відповідно до ст. 22 Закону України від 14.10.1992, № 2694-XI «Про охорону праці», - «Розслідування та облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій», - роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок; за підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування; у разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов'язковим для роботодавця; рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці» - не міститься посилання на неможливість звернення до суду працівника в тому випадку, якщо питання первинно не вирішене посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці.

Відповідно до порядку "Про проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 1232 від 30.11.2011 року (далі: Порядок) пункт 7 - розслідування та облік нещасних випадків проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

В пункті 8 зазначено, що про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосереднього здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці (далі - безпосередній керівник робіт), чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому.

У разі настання нещасного випадку безпосередній керівник робіт зобов'язаний: терміново організувати надання першої невідкладної допомоги потерпілому, забезпечити у разі потреби його доставку до лікувально-профілактичного закладу; негайно повідомити роботодавця про те, що сталося; зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку на робочому місці та машини, механізми, обладнання, устаткування (далі - устаткування) у такому стані, в якому вони були на момент настання нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров'ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків та порушення виробничих процесів), а також вжити заходів до недопущення подібних нещасних випадків.

Пунктом 9 Порядку передбачено, що лікувально-профілактичний заклад повинен передати протягом доби з використанням засобів зв'язку та на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві за формою згідно з додатком 1: а саме підприємству, де працює потерпілий.

В пункті 10 Порядку передбачено, що роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов'язаний: 1) протягом однієї години передати з використанням засобів зв'язку та протягом доби на паперовому носії повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком 2: Фондові за місцезнаходженням підприємства, на якому стався нещасний випадок; керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці); керівникові підприємства, де працює потерпілий, якщо потерпілий є працівником іншого підприємства; органові державного пожежного нагляду за місцезнаходженням підприємства у разі настання нещасного випадку внаслідок пожежі; закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння); 2) протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Роботодавець зобов'язаний створити належні умови для роботи комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям), компенсувати витрати, пов'язані з її діяльністю, а також залучених до роботи експертів, інших спеціалістів та сприяти роботі комісії з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку.

Пункт 14 Порядку зазначає, що комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину. У випадках, зазначених у пункті 31 цього Порядку, або у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства.

У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Матеріалами справи підтверджено та не спростовано сторонами у справі, що відповідач, як роботодавець не виконав свої зобов'язання згідно наведеного Порядку по проведенню розслідування травми позивача за її заявою, щодо нещасного випадку, який з нею стався 23.01.2014 року під час її роботи на підприємстві.

Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Наведені в апеляційних скаргах доводи зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці.

Відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що рішення суду постановлено у відповідності з вимогами закону та не має підстав для його скасування, і доводи апеляційних скарг не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст.303,304, п.1 ч.1 ст.307, ст. 308, ч.1 п.1 ст.314, 317,319, ч.1 ст.218 ЦПК України, судова колегія, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційні скарги комунального підприємства «Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства», відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді Дніпропетровської області - відхилити.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 січня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий суддя Л.А. Черненкова

Судді М.Ю. Петешенкова

З.М. Пономарь