Справа № 565/1400/15-ц
У Х В А Л А

25 листопада 2015 року м.Кузнецовськ

Кузнецовський міський суд Рівненської області в особі:

- головуючого - судді Горегляд О.І.,

з участю:

- секретаря судового засідання - Нафєєвої Н.В.,

- представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2,

- відповідачки - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м.Кузнецовськ Рівненської області матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 і ОСОБА_4 про визнання квартири обєктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Кузнецовського міського суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування житловим приміщенням - квартирою №92 в будинку №15 по вулиці Енергетиків в м.Кузнецовськ Рівненської області шляхом виселення відповідачки та зняття з реєстрації її місця проживання.

23 листопада 2015 року в Кузнецовський міський суд Рівненської області звернулась ОСОБА_5 із зустрічним позовом до ОСОБА_1 і ОСОБА_4, в якому просить суд: визнати квартиру АДРЕСА_1 обєктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_3; визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 за №1456 від 02 вересня 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Кузнецовського міського нотаріального округу Рівненської області.

У відповідності до ст.124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Згідно з п.п.4-6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Зазначені вимоги цивільного процесуального законодавства ОСОБА_6 при оформленні зустрічної позовної заяви не дотримані. Так, зміст зустрічних позовних вимог свідчить, що частина з них, які стосуються визнання квартири АДРЕСА_1 обєктом права спільної сумісної власності подружжя є вимогами майнового характеру, а інша частина вимог, які стосуються визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 за №1456 від 02 вересня 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Кузнецовського міського нотаріального округу Рівненської області, є вимогами немайнового характеру. Проте ОСОБА_7 не вказала ціни позову в частині заявлених нею позовних вимог майнового характеру.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог ОСОБА_5 вказала, що на прохання ОСОБА_4 вона витратила на ремонт спірної квартири грошові кошти в розмірі близько 30000 (тридцяти тисяч) грн. 00 коп., які отримала від продажу належної їй квартири АДРЕСА_2. Разом з цим ОСОБА_5 не зазначила обставин, які б свідчили в який період часу та в який спосіб були здійснені нею вказані витрати. ОСОБА_6 також не вказано конкретної, а не приблизної, грошової суми, яку вона витратила на ремонт квартири АДРЕСА_1, не зазначено попередньої вартості цієї квартири до здійснених нею вкладень та розміру, на який відбулося збільшення вартості спірної квартири. Отже, зустрічна позовна заява ОСОБА_3 не містить викладу фактичних обставин у підтвердження істотного збільшення вартості квартири АДРЕСА_1, хоча ОСОБА_5 покликається на ч.1 ст.62 СК України. Обставин, які б свідчили хто, коли і яку грошову суму позичив для придбання спірної квартири та в якої саме сестри ОСОБА_4, а також коли була повернута ОСОБА_6 і якій сестрі ОСОБА_4 запозичена грошова сума 15000 (п'ятнадцять тисяч) грн. 00 коп. зустрічна позовна заява ОСОБА_3 також не містить.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_5 вказала, що докази проведення ремонту та істотного збільшення вартості квартири будуть нею надані в ході судового розгляду. Проте згідно з ч.ч.1, 2 ст.131 ЦПК України сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті, а докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Отже, слідуючи вказаним вимогам цивільного процесуального законодавства, ОСОБА_5 має надати суду докази, на які покликається в обґрунтування заявлених зустрічних позовних вимог в даній цивільній справі, до початку розгляду справи по суті, проте зазначити якими саме доказами вона доводить наявність кожної обставини вона повинна у зустрічній позовній заяві, в тому числі у підтвердження факту проведення ремонту квартири АДРЕСА_1, істотного збільшення вартості вказаної спірної квартири та факту повернення нею сестрі ОСОБА_4 грошових коштів, якій були запозичені для придбання спірної квартири.

Окрім цього, з доданої до зустрічної позовної заяви квитанції ТВБВ №10017/080 філії Рівненського обласного управління №10017 АТ «Ощадбанк» №160 від 23 листопада 2015 року слідує, що за подання даної зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 сплатила 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп.

Частиною 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Судом зясовано, що всупереч вказаних вимог ч.5 ст.119 ЦПК України і ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» при оформленні даної зустрічної позовної заяви ОСОБА_6 не сплачено судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, передбаченою п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за заявлені позовні вимоги майнового характеру.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 не зазначено обставин, які б свідчили про звільнення її від доказування та від сплати судового збору. Документів, які б підтверджували наявність у ОСОБА_3 таких прав і пільг, до позову не додано.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, що свідчать про недотримання ОСОБА_6 вимог п.п.4-6 ч.2 і ч.5 ст.119 ЦПК України при оформленні зустрічної позовної заяви, суд постановляє ухвалу про залишення без руху зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 і ОСОБА_4 про визнання квартири обєктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання договору дарування недійсним, і надає ОСОБА_8 пятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом подання позовної заяви в новій редакції та доплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись п.п.4-6 ч.2 і ч.5 ст.119, ч.1 ст.121, ст.124, п.1 ч.1 і ч.2 ст.208, ч.1 ст.210, ч.2 ст.293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 і ОСОБА_4 про визнання квартири обєктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання договору дарування недійсним - залишити без руху, надавши ОСОБА_8 пятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу суду, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.І.Горегляд