Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

15 травня 2015 року м. Київ

Соломянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Г.О. Козленко

за участю секретаря А.К. Слободянюк

розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, Головного управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовом до Київської міської ради в якому просить визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити їй додатковий строк - три місяці для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

В обґрунтування позову зазначила, що вона є єдиною донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2.

Після смерті ОСОБА_2 залишилась квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 03 серпня 1993 року НОМЕР_2.

При зверненні з відповідною заявою про прийняття спадщини до П'ятої Київської нотаріальної контори 20.11.2014 року позивач отримала відмову у прийнятті спадщини у звязку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначила, що після смерті матері захворіла, почувала себе дуже погано, та через похилий вік не мала змоги вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, у звязку з чим просила визнати поважними ці обставини.

Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, від представника позивача до суду надійшла заява в якій він підтримав вимоги викладені у позовній заяві та просив позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач - Київська міська рада свого представника в судове засідання не забезпечила, про дату та час слухання справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідач - Головне управління юстиції у м. Києві свого представника в судове засідання також не забезпечило, проте надало до суду заперечення проти позову в яких зазначає, що прав позивача не порушувало, оскільки державний нотаріус, відмовляючи у видачі свідоцтва про право на спадщину, діяв відповідно до вимог чинного законодавства, а тому вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Заслухавши доводи позивача та дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого 14.05.2014 Відділом реєстрації смерті у м. Києві, актовий запис №8472 (а.с.4).

Після смерті ОСОБА_2 залишилась квартира що розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 03 серпня 1993 року НОМЕР_2.

ОСОБА_1 звернулася до П'ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Листом вих. № 2845/01-16 від 20.11.2014 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначила, що після смерті матері захворіла, почувала себе дуже погано, та через похилий вік не мала змоги вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, у звязку з чим просила визнати поважними ці обставини та надала довідку про стан здоров'я в якій зазначається що ОСОБА_1 дійсно з травня 2014 року по листопад 2014 року знаходилась у важкому стані та перебувала на амбулаторному лікуванні.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що у встановлений закон шестимісячний строк ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не подала.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що через тяжкий стан здоров'я та похилий вік позивач не мала змоги вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці.

Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постанова Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування", ст. ст.3, 4, 10, 11, 60, 209, 212-215, 218, 223, 294, 296 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Головного управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк три місяці, після набрання рішенням суду по вказаній цивільній справі законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст.229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Апеляційного суду м. Києва через Соломянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Г.О. Козленко