overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

18 листопада 2015 року суддя Апеляційного суду м. Києва Саліхов В.В., перевіривши виконання вимог ст. ст. 293-298 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 вересня 2015 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 вересня 2015 року відкрито провадження за вищевказаним позовом.

09.11.2015 ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою на зазначену ухвалу, яка підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Апелянтом не сплачено судовий збір в належному розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 297 ЦПК України у разі несплати суми судового збору застосовується положення статті 121 ЦПК України, а саме: суддя постановляє ухвалу у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє особу яка подала заяву (скаргу) та надає час на усунення недоліків.

Відповідно до вимог ст. 79 ЦПК України та положень Закону України «Про судовий збір», апелянт має сплатити судовий збір в розмірі 243,60 грн. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УДКС у Солом'янському районі;

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві;

Р/р 0010;

Код банку отримувача: 820019;

, та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

У випадках, коли особа звільняється від сплати судового збору, до Апеляційного суду м. Києва слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Ураховуючи вищенаведене, вказана обставина перешкоджає розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 79, 121, 297 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суддя,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 10 вересня 2015 року залишити без руху.

Справа № 756/10945/15-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/15878/2015
Головуючий у суді першої інстанції:Васалатій К.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Саліхов В.В.

Надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Суддя: В.В. Саліхов
Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1540/15-ц
Провадження № 6/553/36/2015
У Х В А Л А

Іменем України

19.05.2015м. м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого - судді Новака Ю.Д.,

при секретарі - Каленіченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Постійно діючий третейський суд при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» про видачу виконавчого документа на підставі рішення третейського суду, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про видачу виконавчого документа на підставі рішення третейського суду, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Постійно діючий третейський суд при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз».

Сторони по справі в судове засідання не зявилися будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду даної справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав:

Як вбачається з матеріалів справи та справи постійно діючого третейського суду № 60/32 ОСОБА_1, зазначив, що за Договором безвідсоткової позики від 29.07.2013 року, позивач передав у власність відповідача, ОСОБА_2, грошові кошти в розмірі 4900 грн. 00 коп.

Третейським судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 умови укладеного договору не виконав, тому дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Рішенням Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації "Український правовий союз" від 15 грудня 2014 року (а.с. 34-38) позовОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму боргу в розмірі 4900 (чотири тисячі девятсот) гривень. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті третейського збору у розмірі 300 (триста) грн.

Вищезазначене рішення відповідачем не оскаржувалося та у добровільному порядку виконано не було.

Згідно ст. ст. 55, 56, 57 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду виконується зобов'язальною стороною добровільно. Рішення третейського суду, яке не виконано добровільно, підлягає виконанню в порядку встановленому Законом України "Про виконавче провадження". Виконавчий документ видається компетентним судом.

Частина 1 статті 389-7 ЦПК України передбачає, що питання видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду розглядається судом за заявою особи, на користь якої прийнято рішення третейського суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 55, 56, 57 Закону України "Про третейські суди", ст. ст. 389-7, 389-9, 389-11 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Видати виконавчий документ згідно рішення Постійно діючого третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Український правовий союз» від 15.12.2014 року у справі № 60/32 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_3
Дата документу 18.05.2015 Справа № 554/3944/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
18 травня 2015 р. м. Полтава
Октябрський районний суд м.Полтави у складі:
головуючого-судді Чуванової А.М.
з участю секретаря Ігнатенко С.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
18 травня 2015 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Представник позивача до суду не з'явився, позивач надав заяву, в якій просить справу розглянути у відсутність свого представника, на задоволенні позову наполягає, не заперечує проти заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явився, про місце та час слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяви про розгляд справи за його відсутності від відповідача не надходило. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника позивача та відповідача, на підставі наявних у справі даних і доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст.ст.610,611 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання); у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10,11,60,212-215,224-226 ЦПК України, ст.ст.526,610,611 ЦК України, суд,-
Позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити повністю.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Полтавської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

СуддяА. М. Чуванова
Справа № 234/9769/15-ц
Провадження № 2-н/234/2366/15
Краматорський міський суд Донецької області
СУДОВИЙ НАКАЗ
03 липня 2015 року суддя Краматорського міського суду Донецької області Залізняк К.С. розглянувши у м. Краматорську Донецької області заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Краматорськтеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті послуг з опалення та підігріву води, відповідно до ст.ст.151-156,162 ЖК України, Закону України "Про житлово-комунальні послуги", Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої воді і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 21.07.2005 року №630, -
До Краматорського міського суду Донецької області звернулось Товариства з обмеженою відповідальністю "Краматорськтеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті послуг з опалення та підігріву води.
Відповідно до ст. 162 ЖК України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін.
Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.
Керуючись, ст.ст. 96, 102, 103 ЦПК України, ст. 162 ЖК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної силу видати стягувачу.
Суддя Краматорського міського
суду Донецької області К.С. Залізняк
Відповідно до ст.105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким за законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і видається стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Справа № 548/487/15-ц
Провадження №2-с/548/5/15
У Х В А Л А

про залишення заяви про скасування судового наказу без руху

24.04.2015 року м. Хорол

Суддя Хорольського районного суду Полтавської області Коновод О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

10.04.2015 року за заявою Комунального підприємства «Комунсервіс» було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг. 24.04.2015 року ОСОБА_1 подала заяву про скасування судового наказу, посилаючись на те, що стягувачем порушено її права, так як без її на те згоди та відому використані персональні паспортні данні, а також надані докази, котрі не мають ніякого відношення до самої заявниці.

Розглянувши надані матеріали, суд прийшов до висновку про залишення заяви про скасування судового наказу без руху на підставі наступного.

Відповідно до ч. ч. 3, 4, 5 ст. 105 ЦПК України, у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ч.3,4 ст. 105 ЦПК України, а саме: відсутні засоби звязку як заявниці так і стягувача, не надано копію самого судового наказу що підлягає скасуванню, крім того, боржником не додано копію заяви про скасування судового наказу та копії доданих до заяви документів для надання стягувачеві, не додано достатніх доказів, котрі б підтверджували обставини зазначені в заяві про скасування судового наказу.

Згідно з ч.6 ст. 105 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119, 120 ЦПК України,... постановляє ухвалу про залишення заяви без руху...

Таким чином, із заяви і поданих документів з якими боржник звернувся до суду для скасування судового наказу, не можливо зробити висновки про обґрунтованість вимог боржника.

Керуючись ч.3 ст. 105, ч.6 ст.105, 119, 120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки заяви протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення без руху.

Роз'яснити заявнику, що інакше заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Коновод О.В.
Справа № 548/362/15-ц
Провадження №2/548/208/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2015 року

Хорольський районний суд Полтавської області

в складі : головуючого судді - Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

В позовній заяві позивач прохав суд стягнути з відповідача матеріальну та моральну шкоду завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

В ході судового розгляду 21.04.2015 року суд з власної ініціативи ставить питання про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог страхової компанії «Країна», з якою було укладено договір страхування авто, що постраждало в наслідок автопригоди.

Сторони в судове засідання не зявились, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та місце розгляду спрви.

Дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, з метою своєчасного, належного та правильного розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залучення страхової компанії «Країна» до судового розгляду в якості третьої особи, на підставі наступного.

Згідно статті 35 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі в справі також за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі. Якщо суд при прийнятті позовної заяви, здійсненні провадження у справі до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

З позову випливає, що між позивачем та СК «Країна» було укладено договір страхування пошкодженого автомобіля, частина завданих матеріальних збитків було відшкодовано, а частина ні. З огляду на це, суд, на виконання вимог ст.ст. 36, 109 Цивільного процесуального кодексу України, п.33 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.1992 р., вважає за необхідне залучити до участі у розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог особу, що уклала спірний правочин.

Керуючись ст. 35 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залучити до участі в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якості третої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Страхову Компанію «Країна».

Розгляд справи призначити на 22.05.2015 року о 10.00 год.

Направити сторонам копії цієї ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Г о л о в у ю ч и й:
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/17183/15-ц

Провадження № 2-о/643/478/15

27.10.2015

Московський районний суд м.Харкова у складі : головуючої - Букреєвій І.А. , при секретарі - Темченкової Д.В. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Московського районного суду м.Харкова цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин , -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеною заявою. У обґрунтування заяви пояснив наступне. Він - ОСОБА_1 народився 15.11.1947 року в с. Бабанськ, Зіньковського району Полтавської області. Батьками у свідоцтві про його народження вказані : батько - прізвище батька на російській мові - ОСОБА_2, мати також російською мовою ОСОБА_3. На даний час батьки померли . Оскільки його прізвище ОСОБА_1 не співпадає з прізвищем батьків ОСОБА_3 необхідно встановити факт родинних відносин у судовому порядку. Встановлення даного факту необхідно для виїзду за кордон.

Суд, вислухав заявника, дослідив письмові докази по справі, прийшов до наступного висновку.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Аналізуючи надані суду письмові докази по справі, а саме : свідоцтво про народження заявника, в якому його батьками вказані - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , військовий квиток та учетно-послужна картка до військового квитка на ім'я ОСОБА_2, де у графі сімейне становище та склад сім'ї вказано: ОСОБА_3 - дружина та ОСОБА_4 - син. Військовим квитком та учетно-послужною карткою на ім'я заявника де у графі сімейне становище та склад сім'ї вказано ОСОБА_2 - батька, ОСОБА_5 мати. Свідоцтвом про одруження батьків ОСОБА_2Г та ОСОБА_3

За таких обставин , суд вважає, що вказані розбіжності у написані прізвища батька заявника в паспорті та в написанні прізвища заявника виникли через неправильний переклад прізвищ українською мовою.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Суд вважає підтвердженим факт , що родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьком та мати ОСОБА_1 .

Керуючись ст.10,11,209,215, 234, 256-258 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В :

Встановити факт родинних відносин, а саме : що ОСОБА_2 , який помер 15.07.2000 року, актовий запис № 11 від 15.07.2000 року зроблений виконавчим комітетом Ч-Федорівської сільської ради Зінківського району Полтавської області є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла 04.06.2015 року , актовий запис № 11 від 05.06.2015 року зроблений виконкомом Човно-Федорівської сільської ради Зінківського району Полтавської області є рідною матір»ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене в Апеляційний суд Харківської області через Московський районний суд м.Харкова шляхом подачі у десятиденний строк апеляційної скарги.

Суддя Букреєва І.А.
Справа № 559/2710/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

25 травня 2015 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в особі головуючого судді Ходак С.К.,

при секретарі Климюк Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в місті Дубно справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 12 вересня 2011 року виконавчим комітетом Семидубської сільської ради Дубенського району Рівненської області, актовий запис № 06. Від сумісного подружнього життя є донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. В своїй позовній заяві покладається на те, що з відповідачем спільне життя не склалось, у них несумісні характери, різні погляди на сім'ю та ведення спільного господарства. Сім'я розпалась остаточно, шлюбні відносини носять лише формальний характер і примирення виключається.

Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві, просить позовні вимоги задоволити у повному обсязі.

Відповідач в зал судового засідання не з»явився, хоча про день та час слухання справи повідомлявся належним чином, через друковані засоби масової інформації.

06 жовтня 2014 року з ціллю збереження сім»ї, сторонам надавався термін у шість місяців для примирення. По минуванню даного терміну, позивачка наполягала на задоволенні позовних вимог та пояснила, що примирення досягти не вдалось.

Суд, заслухавши позивачку, ознайомившись з матеріалами справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

У сторін склались неприязні стосунки, мір до примирення та збереження сім'ї не бажають приймати. Це свідчить про те, що сім'я існує лише формально та зберегти її не можливо і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 2 ст.114 СК України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст.10, 11, 209, 212, 213-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. ч.3 ст.105, 110, 112, 114 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб, зареєстрований 12 вересня 2011 року виконавчим комітетом Семидубської сільської ради Дубенського району Рівненської області між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (актовий запис № 06) - розірвати.

Дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити проживати з матір»ю ОСОБА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте Дубенським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Рівненської області через Дубенський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: