Справа № 431/4037/14-ц
Провадження № 22ц/782/183/15
14 грудня 2015 року м. Сєвєродонецьк
Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Луганської області у складі:
головуючого Коновалової В.А.,
суддів: Кострицького В.В., Фарятьєва С.О.,
за участю секретаря Козубської А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань апеляційного суду Луганської області
апеляційну скаргу ОСОБА_1, ОСОБА_2
на заочне рішення Старобільського районного суду Луганської області від 12 січня 2015 року
у цивільній справі за позовом кредитної спілки «Імперіал ЛТД» до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
в с т а н о в и л а:
Під час апеляційного розгляду справи поряд з порушенням судом першої інстанції норм матеріального права, що стали підставою для зміни рішення суду першої інстанції, були встановлені і інші порушення, що не є підставою для скасування рішення, проте не можуть залишатися без реагування та поза увагою апеляційного суду.
Відповідно ч. 1, 2 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Пунктом 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» передбачено, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до
статті 224 ЦПК допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з'явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними або такі особи залишили залу судового засідання до його закінчення і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог. У разі внесення таких змін заочний розгляд справи провадиться у випадку неявки за зазначених вище умов відповідача (всіх відповідачів) після одержання ним (ними) повідомлення суду про ці зміни. Відповідач, який був видалений із зали судового засідання в порядку застосування заходів процесуального примусу, не може вважатися таким, що не з'явився в судове засідання.
Проте, із матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції в порушення зазначених норм права постановлена ухвала від 12 січня 2015 року про заочний розгляд справи (а.с. 67), в якій зазначено, що відповідачі у судові засідання 22.12.2014 року та 12.01.2015 року не зявилися, про причини неявки до суду не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином судовими повістками рекомендованою поштою, в той час, як в матеріалах справи відсутні відомості про належне повідомлення про час та місце розгляду справи відповідачі ОСОБА_5 (а.с. 53, 56), ОСОБА_2 від яких не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутностіта за відсутності в них представника. Окрім того, ОСОБА_1 в своїй заяві від 06 січня 2015 року просила розглянути без її участі тільки клопотання про порушення територіальної підсудності, а не розглядати справу по суті за її відсутності (а.с. 60).
Тобто судом першої інстанції в порушення норм процесуального права постановлена ухвала про заочний розгляд справи при неналежному повідомленні всіх відповідачів про час та місце розгляду справи.
Відповідно до статті ст. 208 ЦПК України судові рішення викладаються у таких формах: ухвали; рішення; постанови. Питання, пов'язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.
Згідно ч. 5 статті 209 ЦПК України ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до журналу судового засідання. Ухвали, постановлені в судовому засіданні, оголошуються негайно після їх постановлення.
Під час апеляційного розгляду встановлено, що в матеріалах справи міститься ухвала Старобільського районного суду Луганської області від 09 лютого 2015 року про зупинення провадження у справі, яка не підписана суддею (а.с. 29), що є грубим порушенням ч. 5 ст. 209 ЦПК України.
Окрім того, відповідно до ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, встановленими цією главою.
Згідно ст. 228 ПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У пункті 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що cуд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Із системного аналізу зазначених норм права вбачається, що у разі подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення в строк, передбачений ст. 228 ЦПК України, суд розглядає цю заяву в межах цивільної справи, в якій було ухвалено таке заочне рішення, та не передбачено заведення нової цивільної справи за заявою про перегляд заочного рішення.
Відповідно до статті 126 ЦПК України суддя під час відкриття провадження у справі, підготовки справи до судового розгляду або суд під час її розгляду мають право постановити ухвалу про обєднання в одне провадження кількох однорідних позовних вимог за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача чи до різних відповідачів або за позовом різних позивачів до одного й того самого відповідача.
Отже законодавством чітко визначено, що обєднанню в одне провадження підлягають тільки позовні вимоги.
Проте, під час апеляційного розгляду встановлено, що всупереч вищезазначеним нормам права судом першої інстанції постановлена ухвала від 09 лютого 2015 року про обєднання в одну справу в одне провадження справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Старобільського районного суду Луганської області від 12 січня 2015 року та справу за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Старобільського районного суду Луганської області від 12 січня 2015 року.
Тобто суд обєднав одночасно в одне провадження та одну справу, справи за заявами про перегляд заочного рішення Старобільського районного суду Луганської області від 12 січня 2015 року
Окрім того, вищезазначена ухвала від 09 лютого 2015 року про обєднання справ, якою було присвоєно унікальний номер 431/4037/14-ц, тобто номер справи за позовом кредитної спілки «Імперіал ЛТД» до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та ухвала Старобільського районного суду Луганської області від 09 лютого 2015 року про зупинення провадження у справі за заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Старобільського районного суду Луганської області від 12 січня 2015 року у цивільній справі за позовом кредитної спілки «Імперіал ЛТД» до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, постановлені суддею за відсутності в суді першої інстанції матеріалів зазначеної цивільної справи, яка в період з 26 січня 2015 року до 23 березня 2015 року знаходилась на розгляді в апеляційному суді Харківської області.
Тобто судом першої інстанції в порушення норм процесуального права постановлені ухвали по справі, без наявності матеріалів цієї справи.
З огляду на зазначені обставини, судова колегія з метою недопущення аналогічних порушень в подальшому вважає за необхідне про вищезазначене довести до відома голови Старобільського районного суду Луганської області про встановлені порушення процесуального законодавства для прийняття відповідних заходів реагування з метою не допущення в подальшому суддями суду таких недоліків під час ухвалення судових рішень.
Керуючись ст.ст. 211, 320 ЦПК України, колегія суддів, -
Довести до відома голови Старобільського районного суду Луганської області про встановлені порушення процесуального законодавства для прийняття відповідних заходів реагування з метою не допущення в подальшому суддями суду таких недоліків під час ухвалення судових рішень.
Про вжиті заходи повідомити апеляційний суд Луганської області не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий:

Судді: