Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"10" березня 2015 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

з участю секретаря - Кузьменко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у місті Києві, про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її батько - ОСОБА_2. Після смерті батька вона звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної із заявою щодо прийняття спадщини на майно батька - ? частину квартири АДРЕСА_1. Спадкова справа відкрита 04.07.2014 року. Нею були надані усі документи для отримання спадщини за законом, але 24.09.2014 року отримала лист № 1694/02-14 про неможливість оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність державної реєстрації правовстановлюючого документу на вказану квартиру, що був виданий на ім'я померлого. Дана квартира 31.01.1969 року була надана ОСОБА_3 та членам її сім'ї - ОСОБА_2 та ОСОБА_1. 16.02.1996 року дана квартира була приватизована та видано свідоцтво про право власності на житло, згідно якого квартира перейшла у власність ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в рівних долях. ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 померла, після її смерті ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 10.03.2004 року на ? частину спірної квартири. 15.12.2003 року за взаємною згодою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір дарування частки квартир, відповідно до якого у власність ОСОБА_4 передано ? частину квартири яка їм належала. ОСОБА_2, отримавши свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 не оформив його у відповідному органі реєстрації права власності на нерухоме майно. Дана обставина позбавляє її (позивача) прийняти спадщину після смерті батька.

В судове засідання позивач не з'явилася, представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність та задоволення позовних вимог, щодо ухвалення заочного рішення, в разі неявки відповідача в судове засідання, на підставі наявних у справі документів не заперечував.

В судове засідання відповідач не з'явився, про день та час розгляду справи сповіщався належним чином, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав, що дає підстави прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача по доказам, наданим стороною позивача.

В судове засідання представник третьої особи - Головного управління юстиції в місті Києві, не з'явився, про день та час розгляду справи сповіщався належним чином, заяв про відкладення чи про слухання справи за його відсутності до суду не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

В суді встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_2.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 16.02.1996 року власниками квартири вказано ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_4.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 померла, після її смерті спадщину прийняв ОСОБА_2, про що Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 10.03.2004 року.

15.12.2003 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір дарування частки квартир, відповідно до якого у власність ОСОБА_4 передано ? частину квартири яка їм належала.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 помер, після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартири АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_2 заповіт не склав.

04.07.2014 року ОСОБА_1 звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом. Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частину спірної квартири їй було відмовлено, оскільки за життя ОСОБА_2 своє право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 не зареєстрував у відповідних державних органах, та рекомендовано звернутися до суду для визнання права власності.

З копії спадкової справи було встановлено, що крім ОСОБА_1 із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ніхто не звертався.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Відповідно до ст. 1258 Ц України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

В суді було встановлено, що після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори звернулася лише ОСОБА_1 - донька померлого, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину спірної квартири їй було відмовлено, так як право власності на нього не зареєстровано в КП БТІ.

Відповідно до ст.ст. 1268, 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі вищевикладеного та ст.ст. 15, 16, 1258, 1261, 1266, 1268, 1270 ЦК України, ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228, 233, 294 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у місті Києві, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення не було подано.

Суддя: