РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

643/5330/15-ц

2-о/643/230/15

19.05.2015 Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого - Скотаря А.Ю., при секретарі - Кречетовій М.А., за участю представника заявника - ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву ОСОБА_2, заінтересована особа: Одинадцята Харківська державна нотаріальна контора, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду з вказаною заявою в обґрунтування якої зазначила, що є донькою ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, проте не може оформити спадщину після останнього, яка складається з частки квартири АДРЕСА_1. Причиною цьому є наступне: батько за життя фактично прийняв спадщину після почергово померлих матері ОСОБА_4 та дружини ОСОБА_5, однак свідоцтво про народження батька збереглось в поганому стані, а свідоцтво про шлюб його матері, ОСОБА_4, взагалі не збереглось, що заважає встановити родинний зв'язок між ними і, як наслідок, оформити заявниці спадкові права.

Заявник просить встановити факт, що її батько ОСОБА_3 є сином її бабусі - ОСОБА_4

В суді ОСОБА_2 підтримала заяву і дала пояснення відповідно до викладених в ній обставин.

Від завідуючого 11-ї Харківської державної нотаріальної контори надійшла заява про слухання справи за відсутності представника нотаріальної контори.

Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 показали, що тривалий час знайомі з ОСОБА_2, так як навчались в одному ВУЗі, товаришують й досі, неодноразово бували вдома у ОСОБА_2, за життя знали як батьків останньої ОСОБА_3 та ОСОБА_5, так і її бабусю ОСОБА_4, яку батьки заявниці перевезли до свого місця проживання з Росії, де вона проживала до 2004 року.

Суд, вислухавши заявника та його представника, допитавши свідків та дослідивши наявні в матеріалах справи докази встановив наступне: згідно свідоцтва про народження батьками заявниці є ОСОБА_3 та ОСОБА_5, які на теперішній час померли, відповідно ІНФОРМАЦІЯ_1 та 28.11.2012 (а.с. 6, 7, 9, 41).

Квартира АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності на житло зареєстрована на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а до приватизації була надана ОСОБА_3 згідно ордеру № 114637 від 19.03.2001 на сім'ю в тому ж складі, де ОСОБА_4 зазначена як матір (а.с. 8, 11).

Дівоче прізвище ОСОБА_4 - «ОСОБА_4», проте після укладення першого шлюбу з ОСОБА_8 остання змінила прізвище на «ОСОБА_4» і в цьому шлюбі був народжений батько заявниці - ОСОБА_3 (а.с. 25, 26).

Заявниця намагалась отримати копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 належної якості, копію свідоцтва про народження та укладення шлюбу ОСОБА_4, проте відповідні запити до Управління РАЦС адміністрації м. Оренбурга та Управління РАЦС в Орловській області залишились без відповіді (а.с. 18-21).

З погляду на вищевикладене, аналізуючи докази в їх сукупності та окремо, враховуючи, що ОСОБА_4 останні роки свого життя проживала разом з сім'єю сина ОСОБА_3 за адресою спірної квартири, право власності на частку якої отримала шляхом приватизації саме як член родини наймача - ОСОБА_3, на території України отримала статус ветерана війни - учасника війни, суд вважає, що підстави ставити під сумнів пояснення заявника та показання свідків відсутні, як відсутні і докази, які б спростовували обставини, на які посилається заявник.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пункт 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Отже, факт родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як сина та матері є доведеним і заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 234, 256 ч. 1 п. 1, 257, 259 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити та встановити, що ОСОБА_3, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду в Харківській області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особою, що приймала участь у справі, але не була присутньою під час проголошення рішення - в той самий строк з моменту отримання копії рішення.

Суддя А.Ю. Скотар