У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

02.06.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дергачова Н.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_2 та другого відповідача ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Перший позивач ОСОБА_2 та другий позивач ОСОБА_3 звернулися в суд з позовною заявою до відповідача - ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, за якою просить суд:

· встановити юридичний факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зі спадкодавцем ОСОБА_4 однією сімєю не менш як пять років до часу відкриття спадщини;

· визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у порядку поділу спільного сумісного майна;

· визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у порядку поділу спільного сумісного майна;

· визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у порядку спадкування ? частки майна, що належало за життя спадкодавцю ОСОБА_4.

29.05.2015 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 за якою він просить суд:

- встановити юридичний факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_4 однією сім'єю не менш як пять років до часу відкриття спадщини;

· визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у порядку поділу спільного сумісного майна;

· визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/12 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у порядку спадкування 1/12 частки майна, що належало за життя спадкодавцю ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як встановлено ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що на цей час складає 243,60 грн. (1218 * 0,2).

Проте, як зазначено у п. 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Тобто позивачам при зверненні до суду із зазначеним позовом слід було сплатити судовий збір у сумі 730,80 грн. (243,60 * 3). Однак у якості доказу сплати судового збору позивачем суду надана квитанція від 28.05.2015 № ПН273 на суму 487,20 грн., що не можна вважати належним доказом сплати судового збору у встановленому розмірі. Позивачеві за зустрічним позовом слід доплатити судовий збір у розмірі 243,60 грн.

При визначенні розміру судового збору, який підлягає сплаті, судом також враховується, що у відповідності до п. 29 постанови пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати та звільнення від сплати встановлюються законом. Зокрема, необхідно враховувати, що при обчисленні судового збору у справах про спадкування майна не береться до уваги вартість успадкованого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне застосувати до даної позовної заяви правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві за зустрічним позовом строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_2 та другого відповідача ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту та визнання права власності, - залишити без руху.

Повідомити позивача за зустрічним позовом про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали, тобто до 07.06.2015 включно.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Дергачова