Справа № 645/1606/15-ц
Провадження № 2/645/1084/15
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2015 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Шарка О.П.
секретаря судових засідань ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить суд вселити її до квартири АДРЕСА_1, зобовязати відповідача не перешкоджати користуватися зазначеною квартирою, визнати за нею право користування житлом - квартирою №30-32 по вул.Пожарського, будинок 18/63, у м.Харкові, вселивши до цього житла .
В обґрунтування позову, позивач зазначала, що вона є сиротою, її батьки померли, батько помер у 1989 році, мати померла 22.07.1993 року. 17.01. 2001 року рішенням виконавчого комітету Гусинської сільської ради призначено ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, опікуном неповнолітньої племінниці ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2. У 1993 році над нею встановила опіку ОСОБА_6, яка мешкала сімєю у складі чотирьох осіб за адресою: АДРЕСА_2, позивач стала мешкати разом з сімєю опікуна, де і була зареєстрована, у звязку зі збільшенням сімї опікуна, їй була виділена кімната №27, у тому ж будинку. Рішенням виконавчого комітету Фрунзенської районної ради у м.Харкові від 17.09.2002 призначено ОСОБА_7 її брата опікуном неповнолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, Рішення виконкому Гусинської сільської ради Купянського району Харківської області від 28 липня 1993 року №28 щодо призначення опіки втратило чинність у звязку зі смертю опікуна, однак, позивач залишилися проживати за зазначеною адресою. У 2005 році позивач вступила до Харківського залізничного технікуму, де проживала у гуртожитку, оскільки відповідач син її колишнього опікуна не дозволяв їй проживати за місцем реєстрації. Шахрайським шляхом вона була знята з реєстрації за зазначеною адресою, однак, після звернення позивача до відповідних органів, 09.07.2008 року вона знов була зареєстрована в квартирі. У 2013 року позивач одружилася та змінила прізвище на ОСОБА_2, 04.11.2013 року у неї народилася дитина ОСОБА_8, яка була зареєстрована за місцем реєстрації позивача. Тривалий час у квартирі проживає відповідач та здійснює перешкоди їй та її доньці у користуванні житловим приміщенням.
У судове засідання позивач не з`явилася, повідомлялася про дату та час слухання справи заздалегідь та належним чином, надала суду заяву з проханням розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просила ухвалити заочне рішення у справі.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, був повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином .
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій та статус суддів " від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, з урахуванням того, що позивач не заперечував проти такого вирішення справи.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, виходячи з наступного.
Як встановлено у ході судового розгляду, рішенням виконавчого комітету Гусинської сільської ради народних депутатів Купянської районної державної адміністрації Харківської області від 28.07.1993 року, призначено ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючу: ІНФОРМАЦІЯ_4, працюючу слюсарем ХТЗ опіку над її неповнолітньою племінницею ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, у звязку зі смертю батьків: батько ОСОБА_9 помер 07.05.1989 року, мати ОСОБА_10 померла 22.07.1993 року.
Рішенням виконавчого комітету Фрунзенської районної у м.Харкові ради №190/21 від 17.09.2002 року, призначено ОСОБА_7, брата неповнолітньої, опікуном над неповнолітньою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5, за її згодою, у звязку зі смертю опікуна. Прийнято до уваги, що неповнолітня ОСОБА_5 внесена до особового рахунку неприватизованої квартири АДРЕСА_3, 32. Рішення виконкому Гусинської сільської ради Купянського району Харківської області від 28 липня 1993 року №28 щодо призначення опіки над неповнолітньою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, вважати таким, що втратив чинність у звязку зі смертю опікуна.

20.04.2013 року ОСОБА_5 зареєструвала шлюб з ОСОБА_11, після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на «Бойко» (свідоцтво про шлюб серія 1-ВЛ №201590).

Як вбачається з копії паспорта позивача, вона зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, кв.30,32.

Згідно висновку від 31.12.2014 року ст.ДІМ Фрунзенського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_12, 30.12.2014 року до Фрунзенського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області із заявою звернулася ОСОБА_2, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2, у відношенні свого брата, який перешкоджає останній мешкати з дитиною за вищевказаною адресою.

Відповідно ст. 47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла не інакше, як на підставі закону та за рішенням суду.

Згідно вимог ч 1 ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно закону.

Стаття 156 ЖК України закріплює права і обов'язки членів сім'ї власника жилого будинку (квартири), і зазначає, що члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

За згодою власника будинку (квартири) член його сім'ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім'ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно.

Члени сім'ї власника будинку (квартири) зобов'язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім'ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку.

До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім'ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.

За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, у звязку з чим позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 405ЦК України, ст.ст. 156 ЖК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 212-215, 224-229 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням - задовольнити.

Вселити ОСОБА_2 до квартири АДРЕСА_1.

Зобовязати ОСОБА_3 не перешкоджати ОСОБА_2 та її малолітній доньці ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, користуватися зазначеною квартирою №30-32 по вул.Пожарського, будинок 18/63, у м.Харкові.

Визнати за ОСОБА_2 та її малолітньою донькою ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, право користування житлом - квартирою №30-32 по вул.Пожарського, будинок 18/63, у м.Харкові.

Вселити ОСОБА_2 та її малолітню доньку ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6 в квартиру АДРЕСА_1.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано , набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Надруковано у нарадчій кімнаті.

Головуючий-суддя: