Справа № 495/7450/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2015 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді: Мишко В.В.

при секретарі судового засідання: Охримчук А.В.

за участю представників сторін:

від позивачів: не з'явилися

від відповідача: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 495/7450/15-ц

за позовом ОСОБА_1

до Семенівської сільської ради

про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку

В С Т А Н О В И В :

13.10.2015 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до Семенівської сільської ради (далі по тексту - відповідач) про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку (а.с.2-3).

Так, позивач просить суд:

- встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 року була дружиною ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3

- визнати ОСОБА_1 таким, що фактично прийняв спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на земельну частку (пай) розміром 5,09 га у землі, яка перебуває у власності КСГП «Знамя Леніна»;

- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на земельну частку (пай) розміром 5,09 га у землі, яка перебуває у власності КСГП «Знамя Леніна».

Позивач - ОСОБА_1, в судове засідання не з'явився, але його представник - ОСОБА_4, подав до суду заяву, згідно з якою заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та розглянути справу за його відсутністю (а.с.21-22).

Представник відповідача - Семенівської СР, у судове засідання не з'явився, але від сільського голови на адресу суду надійшов лист, відповідно до якого заперечень по даній позовній заяві сільська рада не має, просить справу розглянути без представника сільської ради відповідно до чинного законодавства (а.с.19).

Враховуючи викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи.

У відповідності до ч.2 ст.197 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши позовну заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до висновку про законність, правомірність та обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла бабуся ОСОБА_1 - ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим ІНФОРМАЦІЯ_2 Семенівською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис № 6 (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер дідусь ОСОБА_1 - ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3, виданим 17.03.2015 року ВДРАЦС РС Білгород-Дністровського МУЮ в Одеській області, актовий запис №371 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді земельної частки (пай) розміром 5,09 га, що розташована за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, с. Семенівка.

ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4, актовий запис №31 (а.с.10).

ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернувся до Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.

При зверненні до Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на належну йому земельну ділянку, ОСОБА_1 було відмовлено та винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку із тим, що спадкоємцем було заявлене спадкове майно у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП «Знамя Леніна», яке належало дружині ОСОБА_3, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, спадщину після смерті якої він прийняв, оскільки вступив в управління та володіння спадковим майном, а також на час відкриття спадщини проживав разом зі спадкодавцем, згідно сертифікату на земельну частку пай серії НОМЕР_5 при цьому в Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану зазначено, що дружиною ОСОБА_6 є ОСОБА_2, а у свідоцтві про шлюб зазначено, її ім'я як ОСОБА_2, також у різних документах по різному зазначені прізвища, а саме в одних документах вказано ОСОБА_2, а в інших ОСОБА_2. Таким чином спадкоємець не зміг підтвердити родинний зв'язок між ОСОБА_3 та ОСОБА_2. Рекомендовано звернутись до суду (а.с.12).

Дані обставини і стали підставою для звернення ОСОБА_1 до суду із відповідною позовною заявою про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку.

Відповідно до частини першої статті 234 Цивільного процесуального кодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п.5 ч.2 ст.234 ЦПК України).

Згідно із ч.2 ст.256 Цивільного процесуального кодексу України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», спори про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що має юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Згідно абзацу другого п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, наведений ЦПК України перелік фактів, які встановлюються судом, не є вичерпним. За наявності необхідних умов, суд може встановлювати й інші факти, що мають юридичне значення, наприклад, факти прийняття спадщини, встановлення місця відкриття спадщини та фактів володіння будівлею на праві приватної власності.

Відповідно до пункту 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України «Про нотаріат», «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст.1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно із ст.1258 Цивільного кодексу України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у випадку відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.1261 Цивільного кодексу України, в першу чергу на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з чоловіка і жінки, що пережив і батьки.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємцем ОСОБА_8 (померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року) за законом, який претендує на спадщину є її онук - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Положеннями ч.1 ст.328 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, а спадкування за законом є однією з підстав набуття права власності.

Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, суд дійшов до висновку про задоволення позовної заяви ОСОБА_1 до Семенівської сільської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку.

Керуючись ст.ст. 328, 1216, 1217, 1233, 1234, 1236, 1261 Цивільного кодексу України, ст.ст. 3, 10, 11, 57-60, 157, 169, 197, 208, 209, 212-215, 218, 234, 256 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Семенівської сільської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку - задовольнити.

Встановити юридичний факт того, що ОСОБА_2 на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 року була дружиною ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Визнати ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що фактично прийняв спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на земельну частку (пай) розміром 5,09 га у землі, яка перебуває у власності КСГП «Знамя Леніна».

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (67700, Одеська область, Білгород-Дністровський район, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на земельну частку (пай) розміром 5,09 га у землі, яка перебуває у власності КСГП «Знамя Леніна».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.В. Мишко