Справа № 758/3582/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 до Публічного акціонерного товариства «Енергобанк» про захист прав споживачів та зобов'язання вчинити певні дії, третя особа на стороні позивачів: ОСОБА_8,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про захист прав споживачів та зобов'язання вчинити певні дії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 своєї Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, позивачами в своєму позові не зазначено своїх поштових індексів та не викладено в повній мірі обставин, якими вони обґрунтовують свої вимоги, зокрема не обґрунтовано нормами процесуального права, а саме ст. 3 ЦПК України з врахуванням ст. 722 ЦК України, яка визначає, що право власності обдаровуваного на дарунок виникає з моменту його прийняття, та тих правовідносин, які склалися між третьою особою та відповідачем, які саме їх права порушено відповідачем та підстави пред'явлення ними позову до нього, а також з цих же підстав не вказано яким чином на них поширюється дія ЗУ «Про захист прав споживачів» за відсутності будь-яких взаємовідносин між ними та відповідачем.

Також позивачами не обґрунтовано підстави спільного пред'явлення позову до відповідача виходячи з того, що згідно умов Договорів дарування дарувальник відносно кожного з позивачів діяв окремо і кожен з них отримує в дар певну суму коштів самостійно, а тому правовідносини, які склалися між кожним із позивачів та третьою особою носять самостійних характер і спільності їх прав та обов'язків, як то вказано в ст. 32 ЦПК України в даному випадку тут немає, а тому їх вимоги є самостійними предметами спору.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 11, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 до Публічного акціонерного товариства «Енергобанк» про захист прав споживачів та зобов'язання вчинити певні дії, третя особа на стороні позивачів: ОСОБА_8 - залишити без руху.

Надати позивачам строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачам, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті їм.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко