АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач: Кравець В.А.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі :

головуючого Кравець В.А.,

суддів Семенюк Т.А., Шиманського В.Й.

за участю секретаря Аршакян Р.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 04 червня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення,

В С Т А Н О В И Л А :

У квітні 2015 рокупредставник позивача звернувся в суд із зазначеним позовом, в якому просив стягнути з відповідача суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в сумі 14 321,76 грн. та вирішити питання судових витрат.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 16.09.2014 року контролерами позивача було виявлено у ОСОБА_1 самовільне підключення електропроводки електричної мережі енергопостачальника поза розрахунковими засобами обліку електроенергії через безоблікову розетку.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 04 червня 2015 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» збитки за порушення Правил користування електричною енергією для населення по будинку АДРЕСА_1 в сумі 14.321 грн. 76 коп., а також судові витрати по сплаті судового збору в сумі 243 грн. 60 коп., всього -14.565 грн. 36 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову, посилаючись на те, що суд ухвалив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, не з'ясувавши дійсні обставини спору.

Вказує на те, що ОСОБА_1 у заяві Начальнику Обухівського РП ПАТ «Київобленерго» зазначалося про те що вона по даній справі ніякого відношення до самовільно встановленої розетки не має, вона не здійснювала її підключення та не користувалась нею. Більше того, ОСОБА_1 навіть не знала про існування даної розетки, оскільки oтpимала даний будинок у спадок і з 2008 року в даному житловому помешканні ніхто не проживав та не проживає по сьогоднішній день. Відповідач навідує даний будинок лише у літній період часу і постійно займається там лише господарськими справами, таким чином потреби у користуванні даною самовільно підключеною розеткою у ОСОБА_1 не було та не має по сьогоднішній день.

Крім того, позивачем було спочатку нарахована сума збитків, завданих внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення на загальну суму 72 490, 89 грн. (за період з 17.09.2011 року по 16.09.2014 року), відповідно з даною сумою збитків ОСОБА_1 не погодилась. Після кількох дзвінків до представників позивача, чисельних особистих прийомів у ПАТ «Київобленерго» було здійснено перерахунок та нараховано суму збитків у розмірі 14 321, 76 грн. за той же період часу, таким чином різниця нарахованих сум збитків майже у 5 разі менше ніж було нарахована спочатку та становить досить суттєву суму грошових коштів. Проте навіть остання сума нарахованих збитків для ОСОБА_1 є надзвичайно великою, враховуючи те, що вона є пенсіонеркою.

Зазначив, що при нарахуванні суми збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, було значно порушено Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, затвердженої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 (зі змінами).

Судом першої інстанції без жодних пояснень було відмовлено в задоволенні клопотання відповідача щодо залучення до участі в справі в якості третьої особи Управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у м. Києві та Київській області, всупереч тому, що дана третя особа відповідно до положення ст. 176 ЦПК України могла б дати пояснення по даній справі та спростувати обставини, які викладені позивачем.

В судовому засіданні апелянт та її представник скаргу підтримали та просили її задовольнити з вищевказаних підстав.

Представник позивача ПАТ «Київобленерго» проти скарги заперечував, просив рішення суду у справі залишити без зміни.

Заслухавши доповідь судді Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Задовольняючи позов, суд виходив з його доведеності та обґрунтованості, оскільки працівники ПАТ «Київенерго» діяли в межах своєї компетенції та відповідно до вимог діючого законодавства при виявленні факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією та складанні відповідного акту.

Висновок суду відповідає обставинам справи та грунтується на вимогах закону.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає у АДРЕСА_2 (а.с.32) та є власником будинку АДРЕСА_1, який вона отримала у спадок у 2008 році після смерті матері ОСОБА_3 Однак, до теперішнього часу споживачем електричної енергії за вказаною адресою згідно Договору № 18, ID 361 значиться ОСОБА_3 (а.с.9,10-11).

16.09.2014 року в ході перевірки приладів та схеми обліку електропостачання у будинку АДРЕСА_1, працівниками ПАТ «Київобленерго» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та оформлено Акт про порушення № К 028325 (а.с.6-7).

Згідно Акту порушення полягає в тому, що споживач електроенергії за вищевказаною адресою здійснила самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника поза засобом обліку електричної енергії. Електроенергія, що споживалась через безоблікову розетку, не враховувалася засобом обліку та не оплачувалась.

10.12.2014 року відповідною комісією було розглянуто Акт про порушення №К028325 від 16.09.2014 року та прийнято рішення про розмір заподіяних збитків, розрахованих відповідно до Методики, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562. Згідно даного рішення вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, за період з 17.09.2011 року по 16.09.2014 року (1096 днів) становить 14.321 грн. 76 коп. (а.с.10-11).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року №1416 (далі Методика).

За положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.06.2011 року №6-4 цс 11 Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. Складений працівниками обленерго акт є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання наведених вище правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК України, такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України.

Акт підписано трьома представниками позивача, а тому він є таким, що складений відповідно до Правил.

На підставі п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромережі, споживання електричної енергії без приладів обліку

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, установлює, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Згідно п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, зі змінами і доповненнями, споживач електричної енергії зобов'язаний невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювати з метою збільшення споживання електричної потужності.

З матеріалів справи убачається, що безоблікова розетка на будинку №3 була встановлена споживачем електроенергії таким способом, що виявити її під час проведення контрольного огляду приладу обліку було неможливо. Зазначені дії призвели до споживання не облікованої електричної енергії за вказаної адресою (а.с.50-53).

Таким чином, колегія суддів погоджується з аргументованими висновком суду першої інстанції про те, що представниками відповідача було зафіксовано факт самовільного підключення до електромережі, що підтверджується належними та допустимими доказами по справі, а тому рішення про нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії є законним.

В силу ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Оскільки правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року №1416 (далі Методика), колегія погоджується з розрахунком заподіяних збитків, проведеним позивачем, оскільки такі базуються і відповідають Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відсутні в апеляційній скарзі доводи, які б давали підстави до скасування рішення суду, оскільки при розгляді справи у апеляційному суді скаржник не надав будь - яких переконливих доказів на спростування висновків суду першої інстанції.

Отже, суд першої інстанції всебічно і об'єктивно дослідив всі обставини справи, зібраним доказам дав вірну правову оцінку й постановив рішення, що відповідає вимогам закону.

Рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 218,303,304,307,308, 313-315,317 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 04 червня 2015 року в справі залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий Судді