АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

у складі: головуючого - судді: Музичко С.Г.,

суддів: Прокопчук Н.О., Шкоріної О.В.

при секретарі: Гладченко Ю.І.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05.03.2015 року за заявою ОСОБА_2 про перегляд ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 01.04.2014 року цивільній справі за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3, про скасування рішення третейського суду,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05.03.2015 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд ухвали Дніпровського районного суду м. Києві від 01.04.2014 року відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, 15.09.2015 року ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з'ясування всіх обставин справи просить ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05.03.2015 року скасувати. Зазначає, що договір поруки не підписувала, угоди про передачу спору на вирішення третейському суду не укладала.

Відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що вказані заявником обставини не можуть вважатись нововиявленими, а тому підстави для перегляду ухвали відсутні. Такий висновок суду є законним та обґрунтованим, відповідає встановленим по справі обставинам.

Відповідно до ч. 2 ст. 389-5 ЦПК України рішення третейського суду може бути скасовано у разі якщо справа, в якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди; третейську угоду визнано судом недійсною; склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; третейський суд вирішив питання про права і обов'язки осіб, які не брали участі у справі. Згідно ч. 1 зазначеної статті, вказаний вище перелік підстав для скасування рішення третейського суду є вичерпним.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України встановлено, що підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Судом встановлено, що 01.04.2014 року Дніпровським районним судом міста Києва розглянута заява ОСОБА_2, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3, про скасування рішення третейського суду, постановлено судове рішення (ухвала) згідно з яким у вимогах ОСОБА_2 відмовлено.

З документів наданих ОСОБА_2 встановлено, що 15.10.2014 року Збаразький районний суд Тернопільської області постановив рішення, яким визнав недійсним договір поруки від 18.03.2008 року за N2 770/15-461, що укладений між ПАТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 та ОСОБА_2, а також додаткові угоди 1 та 2, і укладені між ПАТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Рішення суду набрало законної сили 30.12.2014 року.

Обґрунтовуючи заяву заявниця зазначила, що нововиявленою обставиною, яка є підставою для перегляду рішення суду, є рішення Збаразького районного суду Тернопільської області від 15.10.2014 року. На думку заявниці, вказане рішення не було прийняте до уваги при розгляді та вирішенні справи судом.

Згідно до вимог ст. 361 ЦПК України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК України нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Передбачених процесуальним законом підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами заявником не наведено, не встановлено таких і судом.

Обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги.

Відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 01.04.2014., суд першої інстанції правильно виходив з того, що рішення Збаразького районного суду Тернопільської області від 15.10.2014 року, не є нововияленою обставиною в розумінні п.1 ч.2 ст.361 ЦПК України, а є новою обставиною.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про те, що зазначені заявником обставини, не є нововиявленими і не можуть бути підставою для скасування рішення суду у порядку його перегляду, визначеному главою 4 розділу V ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 312, 313 - 315 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05.03.2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий

Судді