Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" березня 2015 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А

при секретарі - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської Міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, такою, що фактично прийняла спадщину на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, після померлих батька ОСОБА_4 та бабусі ОСОБА_5 у порядку спадкування за законом, та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, після померлої ОСОБА_3 у порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги обгрунтовує тим, тим, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5. На час смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5, ОСОБА_3 постійно мешкала у спірній квартирі, оскільки здійснювала догляд за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Після смерті останніх ОСОБА_3 фактично прийняла спадщину, вступила в управління та володіння спадковим майном: квартирою АДРЕСА_1. Однак, у встановлений законом термін свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_3 не отримала і звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 14.01.2014 року було відкрито провадження по справі. Проте, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла та не встигла прийняти спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Згідно заповіту від 21.08.2013 року вона - позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем ОСОБА_3 У встановлений законом термін вона (позивач) звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 за заповітом і дізналась, що ОСОБА_2 також подав заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 за законом. Враховуючи, що вона (ОСОБА_1) має переважне право на прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, а за життя ОСОБА_3 не встигла прийняти спадщину після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на квартиру АДРЕСА_1, змушена звернутись з даним позовом до суду для захисту своїх прав. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали уточнені позовні вимоги, викладені обгрнутування, просили позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні позов визнав, враховуючи всі надані до справи докази, документи від нотаріусів, просив постановити рішення згідно вимог чинного законодавства.

Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явилася, надали заяву з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхнього представника.

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду також не надійшло.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу у відсутність третіх осіб.

Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до даних свідоцтва про право власності на житло від 22.07.2004 року, виданого Дніпровською районною у м. Києві державною адміністрацією, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 та ОСОБА_4.

Згідно свідоцтва про смерть, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві 13.01.2011 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

За даними свідоцтва про смерть, виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві 13.01.2010 року, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Таким чином, після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_4 відкрилась спадщина, до складу якої, зокрема, входить квартира АДРЕСА_1.

Відповідно до листа Десятої Київської державної нотаріальної контори № 7210/02-14 від 26.11.2014 року, після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, спадкова справа не заводилась.

З матеріалів спадкової справи № 601/2012 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 вбачається, що ОСОБА_3 зверталась до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом. Проте, нею було пропущено шести місячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14.01.2014 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.05.2014 року закрито провадження у справі позовом ОСОБА_3 до Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом на підставі п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України.

Згідно відповіді приватного нотаріусу Кривошиї Н.А. № 6/01-16 від 12.03.2015 року померлою ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5, було складено заповіт на користь ОСОБА_3

Таким чином, суд приходить до висновку, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 за життя не встигла набути право власності на спадкове майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 зокрема, на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно акту № 8 складеного майстром технічної дільниці 4, начальником ЖРЕО-401 та мешканцями будинку АДРЕСА_1, ОСОБА_3 не була зареєстрована, але проживала в квартирі АДРЕСА_1 разом зі своїм батьком ОСОБА_4 та бабусею ОСОБА_5 у період з 2009 по 2014 роки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Оскільки в матеріалах спадкової справи № 601/2012 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 відсутня заява ОСОБА_3 про відмову від прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, спадкова справа не заводилась, протягом 2009-2014 років ОСОБА_3 проживала в квартирі АДРЕСА_1, суд приходить до висновку, що ОСОБА_3 фактично прийняла спадщину, вступивши в управління і володіння спадковим майном після померлих ОСОБА_5 та ОСОБА_4 - квартирою АДРЕСА_1.

Згідно зі ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

За даними заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М. від 21.08.2013 року, ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповідала ОСОБА_1 належне їй на день смерті майно та на все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право.

З матеріалів спадкової справи № 212/214 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, вбачається, що ОСОБА_2 також подав заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Таким чином, ОСОБА_1 має переважне право на прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3

Оцінюючи докази в їх сукупності суд приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1261, 1267, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської Міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, померлу ІНФОРМАЦІЯ_3, такою, що фактично прийняла спадщину на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на квартиру АДРЕСА_1, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 у порядку спадкування за заповітом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Дніпровський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: