Справа № 755/5879/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"13" травня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах недієздатної ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровський районний відділ державної міграційної служби в м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах недієздатної ОСОБА_2 звертаючись з позовом до суду, просить визнати відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1, мотивуючи свої вимоги тим, що вона та її донька ОСОБА_2 є власниками зазначеної квартири, а відповідач у 2009 році була в ній зареєстрована лише за її проханням, оскільки вирішувалось питання про виділення їй земельної ділянки, тому необхідно було мати реєстрацію в м. Києві, при цьому відповідач ніколи не проживала у даній квартирі та не проживає і на даний час, за комунальні послуги не сплачує, її речі в квартирі відсутні, добровільно не знімається з місця реєстрації, чим створює перешкоди у реалізації права на квартиру.

Позивач ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах недієздатної ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, однак надала до суду заяву, відповідно до якої позов підтримала в повному обсязі та просила суд винести рішення в заочному провадженні у її відсутність за наявними у справі доказами та матеріалами.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві, про причини неявки суд не повідомила.

Уповноважений представник третьої особи - Органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, однак направив до суду клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника.

Уповноважений представник третьої особи - Дніпровського районного відділу державної міграційної служби в м. Києві в судове засідання не з'явився, однак направив до суду клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника.

На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи думку позивача, яка просила розглядати справи в заочному провадженні, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного.

Відповідно до довідки до акту огляду МСЕК від 15.04.2009 року ОСОБА_2 є інвалідом ІІ групи з дитинства, інвалідність встановлена безстроково (а.с.16).

Як вбачається з рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 грудня 2006 року, ОСОБА_2 визнана недієздатною та над нею та її майном призначено опікуна ОСОБА_1 (а.с. 14-15).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 12.11.1999 року позивачам ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4, ОСОБА_5 на праві приватної, спільної сумісної власності, в рівних долях, належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.9).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 26 вересня 2007 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 17 травня 2007 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями ? частки майна, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме: квартири АДРЕСА_1 (а.с. 7,8).

Відповідно до ст.319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

За нормою ч.1 ст.383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має право використовувати його для промислового виробництва.

Згідно до довідки Форми 3 № 850 від 13.01.2015 року в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 (власник), ОСОБА_2 (донька) та ОСОБА_3 (стороння особа) (а.с. 10).

Відповідно до ч. 1 ст. 316, ст. 317 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Конституція України у ст.47 закріплює, що ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідно до ст.9 Житлового кодексу УРСР, ніхто не може бути виселений із займаного приміщення або обмежений у праві користування ним інакше, ніж з підстав і в порядку, визначених законом.

За нормою статті 156 Житлового кодексу УРСР, надано право членам сім'ї власника житлового будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, право користуватися цим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їхньому вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Відповідно до ст.405 Цивільного кодексу України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Як убачається з пояснень позивача, викладених у позовній заяві, відповідач ОСОБА_3, яка є її давньою знайомою, залишається зареєстрованою в квартирі, яка на праві власності належить позивачам, разом з тим в ній не проживає та ніколи не проживала, реєстрація їй була необхідною з формальних підстав.

Відповідно до акта від 11.03.2015 року складеного мешканцями будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_3 не проживає з 09.01.2009 року по теперішній час (а.с. 13).

3гідно з ст. 6 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання", в якій зазначено, що: "Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, зобов'язані протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання".

За ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

За таких обставин, коли права власника порушені, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, суд приходить до висновку, що позивач правомірно вимагає усунення будь-яких порушень її прав, в даному випадку, у порядку визнання відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 47 Конституції України, ст. ст. 3, 316, 317, 319, 328, 391 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 58, 60, 209, 212-215, 218, 224-226, 232-233, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах недієздатної ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровський районний відділ державної міграційної служби в м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ: