Справа № 758/4757/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали заяви Дочірнього підприємства «Комунальне підприємство «Маяк»» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості по сплаті за житлово-комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості по сплаті за житлово-комунальні послуги.

Дослідивши матеріали заяви, приходжу до висновку що, вона (заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Так, стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Стаття 98 ЦПК України встановлює обов'язкові вимоги до змісту та форми заяви про видачу судового наказу, обов'язок дотримання яких покладається на заявника.

Так відповідно до ч. 2 ст. 98 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) заявника та боржника, а також ім'я (найменування) представника заявника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік документів, що додаються до заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 своєї Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України заявником не викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги до ОСОБА_2 та не зазначено доказів того, що дана особа є учасником правовідносин з приводу надання житлово-комунальних послуг в розумінні ст.ст. 19, 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», які визначають, що учасником зазначених правовідносин може бути власник квартири або наймач з якими укладаються відповідні договори. Участь же інших осіб, які проживають у жилому приміщенні, у таких випадках визначається його власником і обов'язки по оплаті вказаних послуг виникають у них лише перед останнім (ст. 156 ЖК України), що в свою чергу дозволяло б пред'явлення до неї вимог про стягнення заборгованості по сплаті за житлово-комунальні послуги (підтвердження наявності суб'єктивного права вимоги у заявника).

Крім того, частина п'ята статті 98 ЦПК України визначає, що до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір в розмірі 50 відсотків ставки, що визначається з оспорюваної суми у разі звернення до суду з позовом у порядку позовного провадження.

За подання ж до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2015 рік», з 01.01.2015 року в Україні встановлено мінімальну заробітну плату на рівні 1 218,00 грн.

Як вбачається зі змісту поданої до суду заявником заяви про видачу судового наказу, останній просить стягнути з боржників заборгованість по сплаті за житлово-комунальні послуги в розмірі 2 614, 15 грн., а тому сума судового збору яка підлягає сплаті за подання зазначеної заяви складає 121, 80 грн.

Мною встановлено, що заявником надано до суду документ, що підтверджує сплату судового збору лише в сумі 114, 70 грн., розмір якого зважаючи на вимоги вищезазначених норм Законів, є не повним у зв'язку з чим останньому необхідно здійснити доплату судового збору в розмірі 7, 10 грн.

Враховуючи вищевикладене, заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства України, які ставляться до її форми та змісту, оскільки виявленні недоліки ставлять під сумнів безспірність заявлених заявником вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 98 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, ст.ст. 19, 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», ЗУ «Про Державний бюджет України на 2015 рік», ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 23.12.2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», керуючись ст. ст. 98, 99, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву Дочірнього підприємства «Комунальне підприємство «Маяк»» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості по сплаті за житлово-комунальні послуги - залишити без руху.

Надати заявнику строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

Роз'яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко