Провадження №2/761/1203/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

13 березня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Осаулова А.А.,

при секретарі - Клим Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійний вимог щодо предмета спору Третя Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2014 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа - Третя Київська державна нотаріальна контора, у якому просив поновити строк на прийняття спадщини та встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 - один місяць від дня вступу рішення в законну силу. В процесі розгляду справи позивач подав до суду уточнену позовну заяву, в якій відповідачем за вказаним позовом визначив ОСОБА_2, яка вступила в спадщину та отримала свідоцтво на спадкове майно.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року після смерті ОСОБА_5, який є дідусем позивача, відкрилась спадщина. Мати позивача, донька спадкодавця, ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року. 17.09.2014 року позивач поштою направив до Третьої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за законом. Проте, 30.09.2014 року йому було повернуто лист, у зв'язку зі зміною місцезнаходженням Третьої київської державної нотаріальної контори. Цього ж дня він повторно направив заяву про прийняття спадщини до Третьої київської державної нотаріальної контори, однак в даному випадку було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому позивач звернувся до суду з заявою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві.

Відповідачка у судовому засідання проти позову заперечила, оскільки вона як дружина померлого прийняла спадщину. Вважає посилання позивача на брак часу та тяжкий психологічний стан безпідставними. Крім того, зазначила, що її чоловік з метою забезпечення онука житловою площею, придбав йому однокімнатну квартиру, тому померлий не написав заповіт на онука. Відповідачка просила відмовити у задоволенні позову, оскільки в матеріалах справи відсутні документи, що підтверджували б поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, на адресу суду надіслав відповідь на судову повістку, в якій зазначив, що не заперечує проти слухання справи у їх відсутність.

Допитана у якості свідка ОСОБА_7 повідомила, що позивач увесь час перебував у м. Києві, він знав про смерть дідуся і мав можливість звернутись до нотаріуса, а також дідусь за життя придбав йому квартиру.

Суд, вислухавши пояснення позивача, відповідача, допитавши свідка, перевіривши матеріали справи наданими доказами, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Перевіряючи матеріали справи, судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.с27).

Після його смерті відкрилася спадщина і 17.09.2014 року онук померлого, ОСОБА_1, будучи спадкоємцем за законом, за допомогою поштового зв'язку направив до Третьої київської державної нотаріальної контори нотаріально завірену заяву про прийняття спадщини від 04.09.2014 року.

Судом встановлено, що у зв'язку з повернення листа, у зв'язку зі зміною місцезнаходженням Третьої київської державної нотаріальної контори, позивачем 30.09.2014 року було повторно направлено заяву про прийняття спадщини (а.с.12).

Крім того, 16.04.2014 року ОСОБА_2, яка є дружиною померлого, звернулась з заявою про прийняття спадщини та була заведена спадкова справа № 63/14 щодо майна померлого ОСОБА_5 (а.с.26).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 23.10.2014 року отримала свідоцтво на спадщину за законом (а.с.48).

За ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

Як встановлено в судовому засіданні позивач від прийняття спадщини не відмовлявся, що також підтверджується матеріалами справи, зокрема, заявою позивача до Третьої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Однак, враховуючи, що конверт з заявою про прийняття спадщини повернувся позивачу, у зв'язку зі зміною адреси Третьої київської державної нотаріальної контори, позивач змушений був повторно направляти вказану заяву, тому пропустив строк для прийняття спадщини.

За ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня.2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Суд не приймає до уваги заперечення відповідачки про те, що у позивача була можливість звернутись до нотаріуса в межах шестимісячного строку, оскільки позивач фактично звернувся до нотаріуса в межах встановленого законом строку, проте у зв'язку з причин, що не залежать від волі відповідача має місце пропущення строку для прийняття спадщини.

Окрім того, суд критично ставить до тверджень відповідачки про те, що померлий подбав про майнові умови онука та придбав йому квартиру, оскільки майновий стан спадкоємця не впливає на його право на прийняття спадщини.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги є обгрунтованими та законними, та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійний вимог щодо предмета спору Третя Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, актовий запис №15400 від ІНФОРМАЦІЯ_2 року, протягом одного місяця з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: