overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №668/10435/15-ц

Пров. №2/668/2870/15

22.10.2015 року Суворовський районний суд м. Херсона у складі:

головуючого судді Гонтар Д.О.,

при секретарі Остапенко О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи, що шлюб фактично розпався, причина розпаду - несумісність характерів, постійні непорозуміння, що виникали на цьому ґрунті, примирення не можливе. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей. Спільне господарство не ведеться. У зв'язку з наведеним, просила розірвати шлюб між нею та відповідачем.

В судове засідання позивач не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи є заява за змістом якої вбачається, що позивач просить позовні вимоги задовольнити, справу розглядати за її відсутності.

В судове засідання відповідач не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи міститься заява із змісту якої вбачається, що позовні вимоги він визнає, проти розірвання шлюбу не заперечує.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 05.08.2006 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського обласного управління юстиції, актовий запис № 592. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить свідоцтво про народження видане 01.02.2007 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського обласного управління юстиції, актовий запис № 93 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, про що свідчить свідоцтво про народження видане 10.12.2009 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 1242. Шлюб фактично розпався, причина розпаду - несумісність характерів сторін, втрата почуття любові та взаємоповаги, сім'я фактично розпалась, поновлювати її сторони не збираються, збереження сім'ї неможливе.

Враховуючи, вищевикладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Керуючись ст. ст. 5-11, 60, 88, 208, 209, 213, 214, 215, 294 ЦПК України, ст. ст. 105, 109-112 СК України, суд, -

В и р і ш и в :

Шлюб, зареєстрований 05.08.2006 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського обласного управління юстиції, актовий запис № 592, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суд Херсонської області через Суворовський районний суд м. Херсона протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

СуддяД. О. Гонтар
Провадження № 2-п/369/31/15
УХВАЛА

Іменем України

12.05.2015 року Києво - Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Медвідь Н.О.

при секретарі Ткаченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду від 23.12.2014 , -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернувся в суд з заявою про перегляд заочного рішення суду від 23.12.2014, посилаючись на те, що його було повідомлено про час розгляду справи повісткою, проте він не зміг вчасно прибути на судове засідання з причин, які повністю від нього не залежали . а саме: внаслідок технічної поломки транспорту запізнювався на 2 години, вирішив не з»являтися до суду. Також зазначив, що він не визнає суму заборгованості, що банк не направляв йому вимогу про дострокове погашення кредиту.

Тому просив скасувати заочне рішення Києво-Святошинського районного суду від 23.12.2014 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання заявник не з»явився. Про день слухання справи повідомлений належним чином.

Представник зацікавленої особи заяву не визнала, вважає, що відповідач не з»явився в судове засідання без поважних причин, також не визнаючи суму заборгованості, заявник не надає свого розрахунку заборгованості, пені, Також, посилаючись на повідомлення про вручення поштового відправлення, не визнала і ту обставину, що банком не направлялася вимога про заборгованість.

Суд,вислухавши осіб, які приймають участь у розгляді справи, вивчивши матеріали справи в задоволенні заяви відмовляє з таких підстав.

Згідно ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив причин неявки з поважних причин, а докази на які посилається відповідач мають істотне значення для вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 був повідомлений належним чином про слухання справи, в строки, які давали змогу повідомити суд про причини неявки в судове засідання, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення про слухання справи на 23.12.2014.

Згідно ст.. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов»язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання , в іншому випадку вважається, що сторони та інші особи не з»явилися в судове засідання без поважних причин.

За таких обставин суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 мав можливість надати суду свої заперечення та докази по справі, неявку його в судове засідання суд вважає неповажною.

Враховуючи, що відповідач ОСОБА_1 був повідомлений належним чином у відповідності з вимогами діючого законодавства , суд не вбачає підстав для перегляду заочного рішення. Також суду не надано доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 224-232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити заявнику ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського суду від 23.12.2014.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя.
Провадження № 2/712/3229/15
УХВАЛА

17 грудня 2015 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - Мельник І.О.

з участю секретаря - Хоменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому позивач, посилаючись на неналежне виконання відповідачем договірних зобов'язань, просить стягнути з відповідача непогашену заборгованість по кредитним зобов'язанням.

Відповідно до довідки АДБ від 16.10.2015 року ОСОБА_1 знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 у звязку із смертю.

Судом направлено запити до відділу реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси про надання актового запису про ОСОБА_2 до Першої Черкаської Державної нотаріальної контори про надання витягу із спадкового реєстру.

З актового запису про смерть №670 від 05.03.2007 року вбачається, що ОСОБА_1 помер 04.03.2007 року у віці 63 роки.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер 04.03.2007 року, за заявою ПАТ КБ «ПриватБанк» була заведена спадкова справа за № 316/07, інші спадкоємці із заявою про прийняття спадщини не звертались.

Аналізуючи наведене, суд вбачає наявність правових підстав для закриття провадження по справі, оскільки фізична особа, яка заявлена відповідачем померла, після її смерті правонаступників судом не виявлено.

Згідно зі ст. 30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміна кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов'язкові для нього так само, як вони були обов'язкові для особи, яку він замінив.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

За таких обставин, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано протягом п'яти днів до апеляційного суду Черкаської області з дня отримання копії ухвали.

Головуючий:
Справа № 361/8035/14-ц Головуючий у І інстанції Петришин Н. М.
Провадження № 22-ц/780/2478/15 Доповідач у 2 інстанції Білоконь О. В.
Категорія 20 14.05.2015
УХВАЛА

Іменем України

14 травня 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі:

головуючого судді - Білоконь О.В.,

суддів Верланова С.М., Гуль В.В.,

при секретарі Франюк Т.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 березня 2015 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору дарування ,-

встановила:

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 березня 2015 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Залишаючи позов без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно не з'явився в судове засідання за викликом суду без поважних причин та не надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Проте з таким висновком суду не погоджується колегія суддів.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився у судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вимогами ч.ч.1,3 ст. 74 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, які повинні бути вручені з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі у судовому розгляді справи, але не пізніше, ніж за три дні до судового засідання.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме позовної заяви (а.с.4), позивач ОСОБА_2 просила розглядати справу без її участі.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позову ОСОБА_2 без розгляду з підстав передбачених п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, оскільки матеріали справи містили заяву позивача про розгляд справи за його відсутності.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що висновок суду про відсутність заяви про розгляд справи за відсутності позивача спростовується матеріалами справи, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 307, 311, 313, 315, ЦПК України, колегія суддів , -

ухвалила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 березня 2015 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді :
КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/1726/15-ц
Провадження № 2/552/933/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.05.2015 року Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого -судді Кузіної Ж.В.

при секретарі Павленко Л.М.

за участю позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася з позовом до відповідача про розірвання шлюбу посилаючись на те, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, мають сина. З січня 2015 року шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Подружнє життя не склалось через відсутність взаєморозуміння між сторонами, що призводило до сварок, які проходили в присутності дитини. Примирення неможливе.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити. Після розірвання шлюбу бажає залишити собі прізвище ОСОБА_1.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав, обставини викладені в позовній заяві не заперечує, на розірвання шлюбу згоден.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 09 грудня 2011 року, мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачем. Між сторонами досягнута згода щодо подальшого місця проживання дитини.

Згідно статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

З січня 2015 року сторони не підтримують сімейні та подружні стосунки, спільне господарство не ведеться, примирення не можливе, таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки зберегти їх сім'ю на майбутнє неможливо, а подальше збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам.

Керуючись ст. 104, 105 ,110 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 11, 60,174, 212- 215 ЦПК України суд ,-

В И Р І Ш И В:

Шлюб зареєстрований 09 грудня 2011 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського МУЮ Полтавської області, актовий запис № 1881 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище ОСОБА_1.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Полтавської області через Київський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий Кузіна Ж. В.
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

Дата документу 12.05.2015 Справа № 554/5926/15-ц

Провадження № 2-з/554/2/2015

12 травня 2015 року м. Полтава

Суддя Октябрського районного суду м. Полтави Кулешова Л.В. розглянувши заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення доказів,-

В С Т А Н О В И В:

08 травня 2015 року адвокат ОСОБА_1 звернулась до Октябрського районного суду м.Полтави в інтересах ОСОБА_2 із заявою про забезпечення доказів. В обґрунтування вказаної заяви заявником зазначено про те, що ОСОБА_2 має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором безвідсоткової позики та з метою реалізації цивільних прав позивач просить забезпечити докази до предявлення ним позову і витребувати від зазначених у вказаній заяві органів та осіб певну інформацію та відомості, оскільки позивач не може отримати вказану інформацію власними силами та надати її до заяви про забезпечення позову. На підставі викладеного та з урахуванням доводів, викладених у заяві, заявник просив задовольнити заяву та забезпечити докази в порядку ст.ст.133-134 ЦПК України.

Розглянувши заяву про забезпечення доказів, дослідивши додані до неї матеріали, суддя вважає, що вказану заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. До клопотання про забезпечення доказів додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч.1 ст.134 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути зазначені: докази, які необхідно забезпечити; обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами; обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, а також справа, для якої потрібні ці докази або з якою метою потрібно їх забезпечити.

Згідно ч.2 ст. 134 ЦПК України до заяви про забезпечення доказів, яка не відповідає вимогам ст. 134 ЦПК України, застосовуються наслідки, встановлені ст. 121 ЦПК України.

Як вбачається із заяви про забезпечення доказів, у ній не зазначено обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами, обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, не зазначено мету, яку необхідно забезпечити цими доказами.

Тому заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.121, 133, 134, 209, 210 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Залишити заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення доказів без руху, про що повідомити заявника і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником ухвали.

У випадку неусунення зазначених недоліків заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали направити заявнику.

СуддяОСОБА_4
Справа № 544/668/15-ц
пров. 2-н/544/56/2015
Пирятинський районний суд Полтавської області
С У Д О В И Й Н А К А З
13 травня 2015 року Суддя Пирятинського районного суду Полтавської області Нагорна Н.В., розглянувши заяву Обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Лубнитеплоенерго" про видачу судового наказу за вимогою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію, керуючись п.3 ч.1 ст. 96, ст..ст.99, 102, 103, 104 ЦПК України, на підставі ст.ст. 526, 610 ЦК України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги № 1875-IV від 24.06.2004р., Закону України Про теплопостачання від 02.06.2005р. №2633-IV, Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМУ від 21.07.2005р. №630,
2. Стягнути з ОСОБА_1 Миколайвича на користь Обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Лубнитеплоенерго" судовий збір в сумі 121,80 гривень.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Н.В.Нагорна
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності „__________ _______________________________ 20 ___ року.
Строк предявлення судового наказу до виконання ____________________________________
Суддя ___________________________ Н.В.Нагорна
Місце печатки суду
ВІДМІТКИ ПРО ВИКОНАННЯ СУДОВОГО НАКАЗУ
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанні
Загальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачу
Підстава поверненняПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)
Інші відмітки ________________________________________________________________
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 545/1219/15-ц
Провадження № 2/545/778/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.05.2015 суддя Полтавського районного суду Полтавської області Стрюк Л.І., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Посилаючись на те, що позивач перебуває на пенсії за віком та має тяжке фінансове становище, просила відстрочити сплату судового збору до визначення ринкової вартості спірного нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Так, п. п. 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Як вбачається з позовної заяви, вона містить одну вимогу немайнового характеру (розірвання шлюбу) та одну майнового характеру (визнання права власності на ? частину житлового будинку та земельної ділянки).

Враховуючи ту обставину, що позивачем не в повному обсязі усунуті недоліки визначені в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 29.04.2014 року та ціну позову так і не визначено, тому відповідно до ч.2 ст.6 Закону України « Про судовий збір» суд визначає розмір судового збору, який, з урахуванням частини сплаченого судового збору (243,60 грн. + 243,60 грн. = 487,20 грн.) складає 2 606 грн. (виходячи з вартості ? частини житлового будинку та земельної ділянки).

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про часткове задоволення заяви та відстрочення судових витрат до 05.06.2015 року.

Керуючись ст. 82 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визначити розмір судового збору попередньо - 2 606 грн., з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до 05.06.2015 року.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області через Полтавський районний суд на протязі 5 днів з моменту проголошення, а сторонами, що не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту отримання копії

Суддя:

ОСОБА_3