ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6314/14-ц
Провадження № 2/210/547/15
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

"24" березня 2015 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючої-судді Чайкіна О.В.,

при секретарі Куксенко О.В.,

за участі сторін: не з"явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі в порядку ч. 2 ст. 197 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Виконкому Дзержинської районної у місті ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_3, звернулася до суду з вищеназваним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер її дядько - ОСОБА_4. Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка належить померлому на підставі договору дарування. В подальшому Позивач звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини, однак останній було відмовлено у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Тому Позивач просить суд, врахувати обставини справи та визнати причину пропуску строку поважною для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляди повідомлена належним чином. Надала на адресу суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляди повідомлений належним чином.

Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи, оцінивши представлені докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Так, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 11.11.2008р., виданим службою РАЦС адміністрації гп Новоаганськ Нижнєвартовського району Ханти-Мансийського автономного округу - Югри Тюменської області (а.с.5).

Як вбачається з матеріалів справи, мати заявниці ОСОБА_5, мала дошлюбне прізвище ""ОСОБА_5"", що підтверджується свідоцтвом про народження заявниці ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, НОМЕР_2, яке видане Саксаганським ЗАГС м. Кривого Рогу, де батьками записані ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с.9) та свідоцтвом про укладення шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_5 НОМЕР_3, яке видане відділом ЗАГС Саксаганського РВК м. Кривого Рогу 26.06.1985 року (а.с.8).

Відповідно до свідоцтва про народження мати заявниці ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, НОМЕР_4, яке видане Дзержинським райбюро ЗАГС м. Кривого Рогу, де батьками записані ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с.6).

Також, як вбачається з свідоцтва про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, НОМЕР_5, яке видане Дзержинським райбюро ЗАГС м. Кривого Рогу, батьками записані ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с.7).

Таким чином, мати заявниці у справі - ОСОБА_5 та померлий ОСОБА_4 є рідними братом та сестрою.

Як вбачається з матеріалів справи, мати заявниці ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 - копія свідоцтва про смерть НОМЕР_6 (а.с.10), її батько, тобто дідусь заявниці - ОСОБА_8 помер після неї ІНФОРМАЦІЯ_7 відповідно до свідоцтва про смерть НОМЕР_7 (а.с.11).

Відповідно до матеріалів справи, мати ОСОБА_4 та ОСОБА_5, тобто бабуся заявниці ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 - копія свідоцтва про смерть НОМЕР_8 (а.с.12).

У відповідності до ч. 2 ст. 1221 ЦКУ якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна або основної його частини.

Згідно з ч. 3 ст. 1266 ЦК України за правом представлення племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1261 -1265 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки; у другу - рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері; у третю - рідні дядько та тітка спадкодавця, у п'яту - інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Як вбачається з матеріалів справи, мати позивача, рідна сестра померлого ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6, тобто до смерті спадкодавця.

Спадкодавець, ОСОБА_4, який доводиться рідним дядьком позивача, помер у ІНФОРМАЦІЯ_5, та після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 померла його мати - бабуся позивача ОСОБА_9

У встановлений законодавством строк позивач в порядку ст. 1266 ЦК України звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_9, однак свідоцтво про право на спадщину не отримувала, що підтверджується копією спадкової справи № 80/2009, заведеної 10.02.2009р., витребуваної судом в порядку ст. 137 ЦПК України.

Так, з матеріалів спадкової справи 80/2009, заведеної за заявою позивача, вбачається, що в Єдиній інформаційній системі нотаріату Російської Федерації відсутні відомості про складені заповіти, відкриті спадкові справи на майно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_9, який помер на території Російської Федерації 12.10.2008р.

Також судом встановлено, що у листопаді 2014 року позивач звернулась до нотаріуса щодо оформлення спадщини на домоволодіння по АДРЕСА_1, яке на її думку належало померлому спадкодавцю ОСОБА_9 Однак при огляді документів нотаріусом було встановлено, що вказане нерухоме майно належало ОСОБА_4 - сину ОСОБА_9, однак остання, переживши сина на три місяці, не подала заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 тому спадкове майно не прийняла.

Тобто, позивач лише у листопаді 2014 року, реалізовуючи своє право на спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_9, дізналась про те, що остання за життя не вступила до спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4, та позивач, за правом представлення має права на спадщину, що відкрилась після смерті рідного дядька ОСОБА_4

Таким чином, позивач, в силу ст. 1266, 1262-1265 ЦК України, має право на спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, оскільки її бабуся - ОСОБА_9, спадщину після померлого сина ОСОБА_4 не прийняла.

Встановлено, що після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на спадкове майно - домоволодіння за адресою АДРЕСА_1, про що свідчить витяг про реєстрацію право власності на нерухоме майно (а.с.13).

Як вбачається з матеріалів справи, а саме договору дарування ВВМ №247139 власником домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 (а.с. 14).

Однією із підстав припинення права власності є смерть власника (п.11 ч.1 ст.346 ЦК України).

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, у листопаді 2014 року, так як у 2009році вона звернулась із заявою про прияняття спадщини після померлої бабусі ОСОБА_9, вважаючи, що бабуся оформила спадкові права після смерті свого сина (рідного дядька позивача). Однак у зв'язку з тим що Позивач пропустив встановлений законом строк, останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с.15).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз'яснень, викладених в п. 2 листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. N 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Як зазначено в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року ""Про судову практику в справах про спадкування"" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує повністю причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася, з заявою про прийняття спадщини та/або з заявою про відмову від спадкових прав ніхто не звертався.

У відповідності до ст.ст. 11,60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі.

З матеріалів справи вбачається, що шестимісячний строк на прийняття спадщини сплинув 12 квітня 2009 року; позивач звернулася до нотаріальної контори 28 листопада 2014 року із заявою про прийняття спадщини, на що отримала відмову від державного нотаріуса, яка датована 28 листопада 2014 року (а.с.15).

Разом з тим, судом встановлено та обставина, що позивач дізналась про те, що вона є спадкоємцем за правом представлена як рідна племінниця померлого ОСОБА_4 лише в листопаді 2014 року, оскільки ще в лютому 2009 року звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі ОСОБА_9, вважаючи, що бабуся успадкувала все майно, яке залишилося після смерті її датька - сина ОСОБА_9, оскільки бабуся померла пізніше ніж помер ОСОБА_4 (син ОСОБА_9).

З матеріалів справи вбачається, що позивач починаючи з лютого 2009року намагалася реалізувати свої спадкові права, нотаріусом здійснювались дії щодо встановлення спадкового майна, належного ОСОБА_9, визначення кола спадкоємців, останні документи в спадковій справі надійшли 26 листопада 2014 року, та лише 28 листопада 2014 року позивач дізналася про те, що спадщина після померлого ОСОБА_4 не прийнята ОСОБА_9 (бабусею позивача)

Суд приходить до висновку, що позивач лише в листопаді 2014 року дізналась про те, що є спадкоємцем за правом представлення на майно (ст.1266 ЦК України), що залишилося після смерті ОСОБА_4.

З урахуванням наведеного, суд виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, ступеню родинних відносин позивача та спадкодавця ОСОБА_4, приходить до висновку, що саме з незалежних від позивача об"єктивних та поважних причин остання пропустила встановлений строк на прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її рідного дядька ОСОБА_4, до якої входить і домоволодіння за адресою АДРЕСА_1.

Таким чином, суд приходить до висновку, що Позивачем доведено наявність об'єктивних, поважних та незалежних від неї обставин для звернення до нотаріальної контори у встановлений шестимісячний строк, у зв'язку з чим, позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 61, 208, 209, 212 -215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до Виконкому Дзержинської районної у місті ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити повністю.

Встановити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 строком один місяць, який розпочинається з моменту вступу рішення в законну силу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу шляхом подачі апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О. В. Чайкіна