Справа № 359/3456/15-ц
Провадження № 2/359/1371/2015
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 червня 2015 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Величка В.П.,

при секретарі судового засідання Шукало М.І.,

за участю позивача ОСОБА_1,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ», третя особа: Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про зобовязання вчинити певні дії щодо припинення обтяження майнових прав

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду і просить зобовязати Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Київ» подати Державному підприємству «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України заяву про припинення приватного обтяження майнових прав на житловий будинок та земельну ділянку відповідно до договорів купівлі-продажу житлового будинку від 12 грудня 2015 року в реєстрі № 6991 та земельної ділянки від 12 грудня 2005 року в реєстрі № 6987 та вилучення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна запису за реєстраційним № 9643099, контрольна сума 97ДГЕЕ9Е89 від 22 березня 2010 року про заставу рухомого майна, внесеного на підставі Договору застави майнових прав № 5-06/70 від 12 січня 2006 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після набуття судовим рішенням законної сили щодо визнання недійсними: договору про надання кредиту та додаткових угод до нього укладених між ОСОБА_1 та ПАТ «АКБ «Київ», договір застави нерухомого майна, укладений між тими ж сторонами в забезпечення цих договорів є нікчемним. Проте відповідач, який є обтяжувачем майна, не звернувся до державного реєстратора із заявою про припинення обтяження. Вказане порушує право позивача щодо його майнових прав нерухомого майна.

Під час судового розгляду позивач підтримав власні вимоги просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позові.

Відповідач ПАТ «АКБ «Київ» своїх представників до суду не відрядив, при причини неявки суд не повідомив.

Третя особа Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в судове засідання також не зявилась, про причини неявки суд не повідомила.

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до наступного висновку.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 липня 2011 року у цивільній справі №2-2450/11, визнано недійсним договір про надання кредиту №122 від 12 грудня 2005 року та додаткові угоди до нього. Рішення набрало законної сили 5 серпня 2011 року.

Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відповідно до ч.2 ст. 548 ЦК України недійсне зобовязання не підлягає забезпеченню. Недійсність основного зобовязання (вимоги)спричиняє недійсність правочину щодо його забезпечення, якщо інше не встановлено ЦК України.

Відповідно до ч.2 ст.215 ЦК України передбачено, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом. У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Порядок реєстрації обтяжень рухомого майна регламентується Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» від 18.11.2003, Порядком ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України від 05.07.2004 № 830 та Інструкцією про порядок ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна та заповнення заяв, затвердженою наказом Міністерств юстиції України від 29.07.2004 № 73/5.

Державний реєстр обтяжень рухомого майна - єдина компютерна база даних про виникнення, зміну, припинення обтяжень, а також про звернення стягнення на предмет обтяження.

Згідно ст. 43 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжені держателем Реєстру є уповноважений центральний орган виконавчої влади. Порядок ведені реєстру визначає Кабінет Міністрів України. До Реєстру вносяться відомості п виникнення, зміну, припинення обтяжень, а також про звернення стягнення на предмет обтяження. Відомості, внесені до Реєстру, є відкритими для всіх юридичних та фізичних осіб. Держатель виконує такі функції: 1) організує ведення Реєстру; 2) приймає заяві вносить записи до Реєстру про виникнення, зміну, припинення обтяжень рухомого майна також про звернення стягнення на предмет обтяження, тощо.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Державного реєстру обтяжень рухомого май держатель Реєстру Мінюст, що забезпечує ведення Реєстру;

адміністратор Реєстру - державне підприємство «Інформаційний центр» Мінюсту, відповідає за технічне, технологічне та програмне забезпечення Реєстру, збереження захист даних, що містяться у Реєстрі;

реєстратори - субєкти, уповноважені держателем Реєстру надавати послуги з державної реєстрації відомостей про виникнення, зміну, припинення обтяжень, а також зверне стягнення на предмет обтяження, приймати заяви, видавати завірені витяги з Реєстр; виконувати інші функції, передбачені цим Порядком.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень» після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом пяти днів зобовязаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обовязку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків.

Підстави для внесення відомостей про припинення обтяження до Реєстру визначені у ст. 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», та відповідно такими є рішення суду або заява обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємства та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обовязкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження.

Заяви про виникнення, зміну, припинення обтяжень та про звернення стягнення на предмет обтяження підписуються обтяжувачем. Якщо обтяжувачем є юридична особа, підпис її уповноваженої особи скріплюється печаткою. Якщо заява подається в електронній формі, вона повинна містиш електронний підпис обтяжувача.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання належним їм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії. які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх субєктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

В силу ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у ризі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Чи ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа мас право звернутися до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право; припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Наявність реєстраційних записів в Державному реєстрі прав, неправомірна бездіяльність Відповідача суперечить принципам непорушності права приватної власності, та свідчить про обґрунтованість звернення позивача до суду щодо припинення обтяження майнових прав, а саме: зобовязання Відповідача подати відповідну заяву для проведення державної реєстрації припинення обтяження та вилучення записів з Державного реєстру прав.

На підставі викладеного та керуючись ст. 15,16, 317,319,386 ЦПК України, ст.ст. 42,43,44 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» , ст.ст.8,10,60,88,208,212,213,214, 215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Зобовязати Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Київ» подати Державному підприємству «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України заяву про припинення приватного обтяження майнових прав на житловий будинок та земельну ділянку відповідно до договорів купівлі-продажу житлового будинку від 12 грудня 2015 року в реєстрі № 6991 та земельної ділянки від 12 грудня 2005 року в реєстрі № 6987 та вилучення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна запису за реєстраційним № 9643099, контрольна сума 97ДГЕЕ9Е89 від 22 березня 2010 року про заставу рухомого майна, внесеного на підставі Договору застави майнових прав № 5-06/70 від 12 січня 2006 року, обтяжувач: Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Київ», код: 14371869, 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 16-22; боржник: ОСОБА_1, код: НОМЕР_1, АДРЕСА_1.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Київ» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 243,60 гривень.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення суду виготовлено 10.06.2015р.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду

Київської області (підпис) ОСОБА_2

Згідно оригіналу:

Суддя В.П. Величко