27.03.2015 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова
в складі: головуючого судді - Задорожної А.М.,
за участю секретаря судового засідання - Тугайбей В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Представник позивача в судове засідання не з'явився. Раніше представником позивача була подана до суду заява, в якій вона вказала, що на задоволенні позову наполягає, просила справу розглядати за її відсутності та ухвалити заочне рішення по справі.
Належним чином повідомлені відповідачі повторно в судове засідання не з'явилися, про причини неявки не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи, заперечень проти позову не подавали.
Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно зі статтею 157 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку.
У відповідністю з ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд не має відомостей про причину повторної неявки відповідачів, повідомлених належним чином, що дало підстави вирішити справу на підставі наявних у ній даних (постановити заочне рішення) у відповідністю з ч. 4 ст. 169, ч. 1 ст. 224 ЦПК України.
Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного:
Виходячи з положень ст. ст. 11, 60 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
У відповідності з ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
У відповідності з ч. 1 ст. 1056-1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ст.ст. 553, 554 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником. У разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя.
За вказаними договорами поруки поручителі та боржник несуть солідарну відповідальність перед кредитором.
Будь-яких доказів, які б спростовували надані позивачем розрахунки, або зобов'язання по сплаті нарахованої суми, відповідачами не надані.
Таким чином, судом встановлено, що відповідачі перебували у договірних відносинах з позивачем, але взяті на себе зобов'язання належним чином не виконували і грубо порушували умови укладеного з позивачем договору, в результаті чого утворилася заборгованість, яку належить стягнути солідарно з відповідачів на користь ПАТ «УкрСиббанк».
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та необхідності його задоволення у повному обсязі.
В силу ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача належить стягнути сплачені при пред'явленні позову витрати по сплаті судового збору в розмірі по 1218 грн. з кожного, а також з відповідачів на користь держави належить стягнути судовий збір у розмірі по 3654 грн.
Керуючись ст. ст. 11, 15, 509, 526, 530, 553, 554, 610, 611, 612, 625, 1054, 1056-1 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 169, ч. 2 ст. 197, ст. ст. 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,
Стягнути з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» з кожного по 1218 (одній тисячі двісті вісімнадцять) грн. 00 коп. судового збору, а всього 3654 (три тисячі шістсот п'ятдесят чотири) грн. 00 коп.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Головуючий Задорожна А.М.