24 лютого 2015 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - Штих Т.В.
при секретарі - Кондратюк І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2, АТ « ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання недійсним договору, переведення прав та обов'язків за договором,-
Позивач звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ФОП ОСОБА_2, АТ « ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання недійсним договору, переведення прав та обов'язків за договором.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що у вечорі в п'ятницю 17 січня 2014р до нього додому за адресою: АДРЕСА_1, завітала незнайома жінка, як потім з'ясувалось - ОСОБА_3 Назвалась представником фірми по виготовленню пластикових вікон. Позивач дійсно планував замінити старі вікна на нові (пластикові), на що зібрав необхідні кошти, тому відразу прийняв іі пропозицію та згодився підписати договір з виготовлення, доставки та монтажу вікон, але вчасно не зміг знайти свої окуляри, так, як літня людина, тому без окулярів не зміг прочитати та ознайомитися з запропонованим договором. ОСОБА_3 запевнила , що це звичайний, типовий договір, який без зайвих питань підписують всі їхні клієнти. Позивач зрадів, що найближчим часом у нього в квартирі будуть стояти нові вікна, не запідозрюючи на обман підписав усі запропоновані ОСОБА_3 папірці. В суботу зранку позивач так і не відшукав своїх окулярів, попрохав окуляри у сусіда, та ознайомився з документами, які до речі були напечатані дуже дрібним шрифтом, навіть в окулярах він ледве зміг розібрати написане. З'ясувалось, що позивач підписав не тільки договір на виготовлення, доставку та монтаж вікон, як його запевнила ОСОБА_3, а ще і кредитний договір з ПАО «ОТП Банк», за який ОСОБА_3 нічого не повідомила. Наміру отримати кредит в позивача не було. Відразу позивач подзвонив за вказаним в договорі номером телефону до ПАТ «ОТП Банк», та був дуже здивованим коли повідомили, що гроші вже перераховані на рахунок ФОП ОСОБА_2Як зазначає позивач, обман він виявив на наступний день, коли взяв у сусіда окуляри й прочитав ті документи, які для підписання підсунула ОСОБА_3, серед інших був договір споживчого кредитування. Зазначений кредитний договір надрукований дрібним шрифтом, що і в окулярах трудночитаем, однак позивач розібрав серед друкованого тексту своє прізвище, ім'я, по батькові, місця проживання та паспортні дані. Позивач був здивований, так як я не писав заяви в банк на отримання кредиту, яке є підставою формування кредитної справи, і не збирався цього робити. Кредитний договір був заздалегідь підготовлений, про що свідчать підписи і печатку, виконані на кольорової копіювальної техніки. Крім того, позивач ніколи не був в цьому банку. Позивач відразу ж звернувся до ПАТ «ОТП банк».
18 січня 2014 року позивач зателефонував ОСОБА_3 за номером телефону, який вона залишила йому, що б з'ясувати непорозуміння. Проте ОСОБА_3 представилась, як представник банку, а не представник фірми по встановленню вікон.
Наявність усіх доводів щодо використання відповідачем обману при вчиненні правочину, підстав для визнання такого правочину недійсним(ч.1 ст. 229, абзаци 1,2 ч. 1 ст. 230 ЦК України, ст. 18, ч.1,2 ст. 19 ЗУ «Про захист прав споживачів»).
Зрозумівши, що його ошукали, позивач звернувся з відповідними заявами до ПАО «ОТП Банк» ,ФОП ОСОБА_2 міліцію, прокуратуру.
В зв'язку з цим позивач просить визнати вказані договори недійсними,так як в нього не було наміру укладати саме ці договори, та договори укладені з суттєвими порушеннями встановленого порядку.
В судове засідання позивача з'явився, просив суд задовольнити заявлені вимоги, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідачі повторно до суду не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належними чином, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд продовжує розгляд справи в порядку заочного провадження та ухвалює заочне рішення.
Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідачів належним чином було повідомлено про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідачів та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідачів, відповідно до ст. ст. 224, 225 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Статтями 10,11,60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.
Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов'язані визначити коло фактів, на які вони посилаються,я к на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України.
Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.
Згідно ч.1 ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь - які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.
Відповідно до ст. 207 Цивільного кодексу України, Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися: сторони.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 638 Цивільного кодексу України, Договір укладається шляхом пропозиції одніє сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
В судовому засіданні встановлено, що вечорі в п'ятницю 17 січня 2014р до позивача додому за адресою: АДРЕСА_1, завітала незнайома жінка, як потім з'ясувалось - ОСОБА_3 Назвалась представником фірми по виготовленню пластикових вікон. Позивач дійсно планував замінити старі вікна на нові (пластикові), на що зібрав необхідні кошти, тому відразу прийняв іі пропозицію та згодився підписати договір з виготовлення, доставки та монтажу вікон, але вчасно не зміг знайти свої окуляри, так, як літня людина, тому без окулярів не зміг прочитати та ознайомитися з запропонованим договором. ОСОБА_3 запевнила , що це звичайний, типовий договір, який без зайвих питань підписують всі їхні клієнти. Позивач, не запідозрюючи обман підписав усі запропоновані ОСОБА_3 папірці. У подальшому позивач, ознайомився з документами, які до речі були напечатані дуже дрібним шрифтом, навіть в окулярах він ледве зміг розібрати написане. З'ясувалось, що позивач підписав не тільки договір на виготовлення, доставку та монтаж вікон, як його запевнила ОСОБА_3, а ще і кредитний договір з ПАО «ОТП Банк», за який ОСОБА_3 нічого не повідомила. Наміру отримати кредит в позивача не було. Відразу позивач подзвонив за вказаним в договорі номером телефону до ПАТ «ОТП Банк», та був дуже здивованим коли повідомили, що гроші вже перераховані на рахунок ФОП ОСОБА_2Як зазначає позивач, обман він виявив на наступний день, коли взяв у сусіда окуляри й прочитав ті документи, які для підписання підсунула ОСОБА_3, серед інших був договір споживчого кредитування. Зазначений кредитний договір надрукований дрібним шрифтом, що і в окулярах трудночитаем, однак позивач розібрав серед друкованого тексту своє прізвище, ім'я, по батькові, місця проживання та паспортні дані. Позивач був здивований, так як я не писав заяви в банк на отримання кредиту, яке є підставою формування кредитної справи, і не збирався цього робити. Кредитний договір був заздалегідь підготовлений, про що свідчать підписи і печатку, виконані на кольорової копіювальної техніки. Крім того, позивач ніколи не був в цьому банку. Позивач відразу ж звернувся до ПАТ «ОТП банк».
18 січня 2014 року позивач зателефонував ОСОБА_3 за номером телефону, який вона залишила йому, що б з'ясувати непорозуміння. Проте ОСОБА_3 представилась, як представник банку, а не представник фірми по встановленню віклн.
Невід'ємним елементом ринкових відносин є правочин-найпоширеніший юридичний факт, з яким закон пов'язує виникнення, зміну та припинення цивільних правовідносин. Недійсність правочину виникає через те, що дія схожа на правочин, але за своєю суттю не відповідає його характеристикам. Недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів, в даному випадку: дефект волі-невідповідність волі та волевиявлення позивача.
ОСОБА_3 представник відповідача та представник ПАО «ОТП Банка» відповідача, по справі, в одній особі навмисно, цілеспрямовано ввела позивача в оману. Таким чином правочин може бути визнаний вчиненим під впливом обману, щодо фактів, які впливають на укладення правочину. Ознакою обману, на відміну від помилки, є умисел: особа знає про наявність чи відсутність певних обставин і про те, що друга сторона(позивач),якби володів цією інформацією, не вступив би у правовідносини.
До момента звернення до суду, відповідач І (виконавець) не виконав своїх договірних забов'язань згідно до п.3,2 договору - «Исполнитель обязуется передать в собственность Заказчика изготовленные Изделия в течении 28 рабочих дней с момента заключения договора», п.3,9 «Обязательства Исполнителя по настоящему Договору считается виконаним в повному обсязі после подписания Заказчиком акта приема-передачи Изделий».
Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов'язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.
В п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.2009 р. № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» зазначається, що відповідно до статей 229 - 233 ЦК правочин, вчинений під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою стороною або внаслідок впливу тяжкої обставини, є оспорюваним.
Обставини, щодо яких помилилася сторона правочину (стаття 229 ЦК), мають існувати саме на момент вчинення правочину. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також що вона має істотне значення.
Під час укладання спірних договорів позивачу не були роз'яснені правові наслідки цієї правової угоди,позивач під час укладання договорів не підтвердив дійсність своїх намірів на їх укладення, сторони не домовились про істотні умови договорів, догови не укладено з дотриманням вимог діючого законодавства.
Статтею 203 ЦК України передбачено, що необхідним для чинності правочину є дотримання таких вимог:- зміст правочину не може суперечити Цивільному Кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства;- волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі;- правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Дійсного вільного волевиявлення позивача під час підписання договорів не було.
Підписання позивачем оспорюваного договору є вимушеним, на невигідних для нього умовах та під впливом обману.
Відповідно до ч. 6 ст. 19 Закону України «Про захист прав споживачів», правочини, здійснені з використанням нечесної підприємницької практики, є недійсними, тобто виходячи з вищевикладеного це є достатньою підставою для визнання Договору недійсним.
Відповідно до ст. 236 Цивільного кодексу України правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Зазначене порушення вимог ЦК України має своїм наслідком недійсність вказаного договору.
Враховуючи все вищевикладене, суд вважає позовні вимоги мотивованими та такими, що підлягають задовленню.
На підставі ст. ст. 203, 229 ЦК України, керуючись ст. ст. 8, 10, 11, 14, 60, 88, 209, 224 - 226 ЦПК України
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2, АТ « ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання недійсним договору, переведення прав та обов'язків за договором - задовольнити.
Договір ЕU 1690 LD від 17.01.2014 укладений між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 - визнати недійсним.
3обов'язати відповідача ФОП ОСОБА_2, на рахунок якого були перераховані банком кредитні кошти ПАТ «ОТП Банк» виконати всі фінансові зобов'язання за договором, та повернути банку перераховані кошти.
Стягнути з ФОП ОСОБА_2 та АТ « ОТП Банк» на користь держави судовий збір в сумі 243 гривни 60 копійок в рівних частинах з кожного.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Суддя Т.В. Штих.