Справа № 592/1129/15-ц
Провадження № 2/592/805/15
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2015 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Литовченко О.В., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі жилого будинку та надвірних споруд,

встановив:

Позивач 09.02.2015 року звернувся до Ковпаківського районного суду міста Суми з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ в натурі жилого будинку та надвірних споруд і просить:

1). поділити в натурі домоволодіння жилий будинок з надвірними спорудами за адресою: м. Суми, вул. Перша Продольна, 51:

- ОСОБА_2 закріпити приміщення жилого будинку літ. «А-І»: жила кімната «4», площею 9,1м2; жила кімната «7», площею 13,4м2, приміщення прибудови літ. «а» - кухня «3», площею 6,2м2, веранда «9», площею 9,9м2, приміщення прибудови літ. «3» - коридор «1», площею 6,0м2, санвузол «2», площею 7,1м2, приміщення тамбур літ. «а4» - тамбур «І», площею 5,8м2 всього 57,5м2. Надвірні споруди погрб літ «п/г», вбиральня літ «В», сарай літ. «Г», навіс літ. «Д» літній душ літ. «Е», 75/100 огорожі № 4-7;

- ОСОБА_1 закріпити приміщення жилого будинку літ. «А-І»: жила кімната «5», площею 9,7м2, жила кімната «6», площею 15,6м2 всього 25,3м2. Надвірні споруди навіс літ. «Ж», 25/100 огорожі № 4-7.

2). Зобовязати ОСОБА_2 не чинити перешкоди в доступі до мереж електричного, газового, водяного постачання при переобладнанні поділеного в натурі обєкта нерухомого майна.

3). Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 75/100 відсотків сплачених ним судових витрат.

В розясненні п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона містить недоліки без усунення яких провадження по справі не може бути відкрито, оскільки позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а тому позовну заяву необхідно залишити без руху згідно ст. 121 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до статті 1 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно вимог ст. 119 ЦПК України, позовна заява, зокрема, повинна містити: найменування суду, до якого подається позовна заява, ім'я (найменування) позивача та відповідача (відповідачів), їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, зміст позовних вимог, ціна позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину (посилання на докази), наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що подаються до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно ч. 3. Ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Отже, позивачу необхідно визначити вартість майна, яке він просить поділити, надавши суду належний доказ, та зазначити ціну позову з урахуванням вартості майна на день подачі позову до суду (дійсна ринкова вартість).

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати - 243,60 грн. та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати - 3654 грн. та немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати - 243,60 грн.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір за всі заявлені позовні вимоги.

Не зазначені номери засобів зв'язку позивача та відповідача.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 356 Цивільного кодексу України, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм в певних частках майном, яке становить єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою у праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними і визначаються відповідними відсотками від цілого або в дробовому вираженні.

До позовної заяви не додано документів, які підтверджують той факт, що на час звернення до суду з даним позовом за іншими співвласниками домоволодіння зареєстровано право власності на ті частки, які просить виділити позивач, відсутні посилання на ці докази і в самій позовній заяві.

За вимог ст. 367 Цивільного кодексу України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

При наявності вказаних обставин, зазначених у ст.ст.364,367 ЦК України, позивач має право в будь-який час звернутися до нотаріуса з приводу виділу у натурі частки з нерухомого спільного майна, чи про його поділ, не звертаючись до суду з вказаним позовом.

В той же час, позивачем не наведено відомостей, що підтверджують факт неможливості укладання між співвласниками договору про поділ майна, що є у спільній частковій власності. Посилання позивача на небажання в добровільному порядку вирішити питання поділу будинку, не свідчить про дійсні наміри позивача укласти такий договір, та не долучено належних доказів про відмову останньої від укладення такого договору (письмова пропозиція та відомості про її отримання; звернення до нотаріуса для укладення такого договору і т.ін.).

Виходячи з положень ст. ст. 183, 367 ЦК України та роз'яснень, викладених у п. п. 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» від 4 жовтня 1991 року № 7 виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.

З наданого висновку спеціаліста вбачається необхідність переобладнання приміщень за варіантами поділу.

Статтею 152 ЖК України передбачено, що переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

Суду не надано доказів можливості та допустимості здійснення поділу в натурі житлового будинку (відповідне рішення виконавчого комітету про надання дозволу на перепланування, відповідно до ст. 152 ЖКУ за зверненням позивача, висновки-погодження відповідних органів місцевого самоврядування, МЧС, санітарно епідеміологічної служби, а також органів, що здійснюють газо-, електро-, водо- постачання)

Розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 119 ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. Якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст. 121 ЦПК.

Позовна заява не відповідає ст. 119 ЦПК України, всупереч яким не зазначені обставини на обґрунтування позову та докази на їх підтвердження.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає тому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суддя приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків. Приведену у відповідність до ст. 119 ЦПК України позовну заяву направити суду з копією для відповідача (третіх осіб).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121, 207 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі жилого будинку та надвірних споруд залишити без руху, запропонувавши позивачу у продовж п'яти днів з часу отримання копії ухвали усунути вказані недоліки, про що повідомити його і пояснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною.

Суддя О.В. Литовченко