Справа № 621/233/15-ц
Провадження № 2/621/373/15
РІШЕННЯ

іменем України

06.05.2015 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Бережної Н.М.,

за участю секретаря - Кошевої А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за заповітом та встановлення факту родинних відносин,

встановив:

03.02.2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом до Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за заповітом та встановлення факту, що має юридичне значення, в якому вказали, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня тітка ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири, розташованої в АДРЕСА_1. Все своє майно померла заповідала своєму брату ОСОБА_4. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5- рідний син ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину вищевказаної квартири. У зв'язку з відсутністю спадкоємців першої та другої черги, спадкоємцем третьої черги є дядько померлого ОСОБА_4, який в передбачений законом строк звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті свого племінника. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивачів - ОСОБА_4. Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1. Все своє майно батько заповідав позивачам в рівних частинах кожній. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину, звернувшись в державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, однак в отриманні свідоцтва про право на спадщину їм було відмовлено за відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини батька з його племінником. За таких обставин позивачі змушені були звернутися до суду з цим позовом і просили встановити факт родинних відносин між померлими їхнього батька та його рідного племінника ОСОБА_5, а також визнати за позивачами право власності на вищевказану квартиру після смерті батька ОСОБА_4 в порядку спадкування за заповітом в рівних частинах кожній.

У судовому засіданні позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наполягали на задоволенні своїх позовних вимог, посилаючи на обставини, викладені у їх позовній заяві.

Представник Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області у судове засідання не з'явився, до суду надійшов лист сільського голови Ревенко В.К. за № 02-19/132 від 23.02.2015 року, в якому він не заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, справу просив розглядати у відсутності їхнього представника.

Суд, оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав:

Спірним є питання встановлення факту родинних відносин між померлим ОСОБА_4 та його рідним племінником померлим ОСОБА_5 а також визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 за доньками померлого.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, про що свідчить копія свідоцтва про смерть, виданого виконавчим комітетом Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області 27.06.2014 року серія НОМЕР_1 (а.с. 11);

Померлий ОСОБА_4 проживав до своєї смерті в АДРЕСА_2, про що свідчить довідка Борівської сільської ради від 20.10.2014 року за № 02-22/1296 (а.с. 22);

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_4 залишив заповіт, посвідчений Борівською сільською радою Зміївського району Харківської області 21.02.2012 року за реєстром № 24, за яким все своє майно він заповідав своїм донькам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частинах кожній (а.с. 12, 105);

Факт родинних відносин між спадкоємцями та померлим ОСОБА_4 підтверджується копією Свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 ОСОБА_2, Свідоцтва про одруження серія НОМЕР_3 відповідно до якого позивач після шлюбу отримала прізвище « ОСОБА_2», свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 ОСОБА_1 та її свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_5, відповідно до якого прізвище позивачки стало «ОСОБА_1» (а.с. 102-104)

Як вбачається з листа Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області від 28.04.2015 року № 591/01-16 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 до нотаріальної контори надійшли заяви: 10 вересня 2014 року про прийняття спадщини від доньок померлого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 100).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_6, видано відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 22 грудня 2012 р., ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9);

ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений Борівською сільською радою Зміївського району Харківської області 26.12.2003 за реєстром № 399, за яким все своє майно заповідала ОСОБА_4 (а.с. 13);

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5, про що свідчить копія свідоцтва про його смерть серія НОМЕР_7, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10);

З матеріалів справи слідує, що спадкове майно - квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності померлим ОСОБА_3 та ОСОБА_5 (а.с. 14, 54-56);

Відповідно до довідки, виданої КП «Жилкосервис» 01.02.2013 року № 874/528 в квартирі АДРЕСА_1 до своєї смерті були зареєстровані та мешкали ОСОБА_5 і ОСОБА_3 (а.с. 20);

Факт родинних відносин між померлою ОСОБА_3 та її померлим сином ОСОБА_5 підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 серія НОМЕР_8, виданого Зміївським відділом реєстрації актів громадянського стану, повторно 01.08.1995 року, актовий запис № 153, свідоцтва про переміну прізвища, серія НОМЕР_9, виданого Дзержинським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова 11 липня 1995 року, відповідно до якого прізвище ОСОБА_5 стало «ОСОБА_5» (а.с. 18-19);

Як слідує з копії спадкової справи № 212/2013 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, ОСОБА_4 05.04.2013 року звернувся до Шостої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 59).

Листом завідувача Шостою Харківською державною нотаріальною конторою від 18.10.2013 року за № 4186/02-14 ОСОБА_1 було рекомендовано звернутися до суду із заявою про встановлення родинних відносин між її батьком ОСОБА_4 та ОСОБА_5, оскільки відсутні документи , які підтверджують родинний зв»язок між ними. ( а.с.98).

Як слідує з копії свідоцтва про народження ОСОБА_4 , виданого повторно Константовським с/ЗАГС Зміївського району 04 березня 1948 року серія НОМЕР_10 , актовий запис № 18, батьками його вказані ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ( а.с.21);

Із копії повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження№1 від 06 вересня 2013 року слідує , що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьками її вказані ОСОБА_14 та ОСОБА_12 ( а.с. 80-81)

Копією повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №8 від 06.09.2013 року підтверджується , що ОСОБА_14 знаходився у шлюбі з ОСОБА_12, шлюб був зареєстрований 05.05.1940 року ( а.с.83-84 );.

У судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_17 та ОСОБА_18, які підтвердили той факт, що померла ОСОБА_3 була рідною сестрою померлого ОСОБА_4, а померлий ОСОБА_5 - йому рідний племінник.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Як встановлено судом померла ОСОБА_3 була рідною сестрою померлого ОСОБА_4 по матері ОСОБА_12. ОСОБА_5 був рідним сином померлої ОСОБА_3 , а отже ОСОБА_4 був йому рідним дядьком.

З огляду на вищевикладене , суд дійшов висновку про можливість встановлення факту родинних відносин між померлими ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків /спадщини/ від фізичної особи, яка померла /спадкодавця/, до інших осіб /спадкоємців/.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ст. 1221 ЦК України передбачено , що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину , але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем , має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до вимог ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Ст. 1276 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти , право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців ( спадкова трансмісія).

Оцінивши докази, досліджені в ході судового розгляду , судом встановлено , що спадкове майно - квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_5. ОСОБА_3 померла, після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину вказаної вище квартири. Спадкоємцями після її смерті були: її син ОСОБА_5 за законом та брат - ОСОБА_4 за заповітом, який спадщину після смерті сестри не прийняв. Син спадкодавиці - ОСОБА_5 прийняв спадщину у відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України, оскільки постійно проживав разом з матір'ю до її смерті. ОСОБА_5 прийняв спадщину , однак не оформив свої спадкові права , помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Після його смерті відкрилася спадщина на всю вищевказану квартиру. ОСОБА_4 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 як спадкоємець третьої черги за законом, у відповідності до вимог ст. 1269 ЦК України, тобто в передбачений законом строк подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. ОСОБА_4 прийняв спадщину , однак не оформив свої спадкові права, помер ІНФОРМАЦІЯ_3,, тому відповідно до ст. 1276 ЦК України, право на прийняття належної йому спадщини переходять до його спадкоємців. Після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями за заповітом є його доньки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які прийняли спадщину у відповідності до вимог ст.. 1269 ЦК України.

Враховуючи, що у позивачів відсутні документи , які підтверджують родинні відносини між їх померлим батьком та його племінником ОСОБА_5, вони позбавлені можливості оформити своє право на спадщину інакше ніж через суд, тому суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та можливість їх задоволення.

Керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1221 , 1233, 1235, 1268-1270 , 1276 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 174, 209, 212-218, 256 ЦПК України, суд,

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за заповітом та встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 є рідним дядьком ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину в порядку спадкування за заповітом від 21 лютого 2012 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадщину в порядку спадкування за заповітом від 21 лютого 2012 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Зміївський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: