Справа № 466/7804/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2015 року Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючої судді ЛУЦІВ-ШУМСЬКОЇ Н.Л.

секретар РЕПЕТА К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1, третя особа на стороні позивача ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа Третя Львівська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

у с т а н о в и л а:

16 вересня 2015 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3, третя особа на стороні позивача ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог Третя Львівська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позовній заяві зазначив, що 17 червня 2012 року помер його батько ОСОБА_4. Заповіту він не залишив. Позивач являється спадкоємцем першої черги, а іншим спадкоємцем першої черги є ОСОБА_2 Позивачу відомо, що батько був власником частини квартири за адресою: м. Львів, вул. Шеремети, 1/2 та відповідних часток, які він успадкував по смерті його батька ОСОБА_5, який помер 28.02.1998 р. та матері ОСОБА_6, яка померла 22.01.1999 р. В установлений законом строк він не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у звязку з відсутністю документальної інформації про батька та майно, яке йому належало. 15.09.2015 р. позивач зареєстрував заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом по смерті свого батька.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав, зіславшись на викладені в позовній заяві обставини. Додатково пояснив, що його батьки були розлучені та він жив з матірю. у нього не було інформації про майно батька. На даний час знає, що батькові належала частка в квартирі. Просив позов задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_7 в судовому засіданні проти позову заперечили.

Відповідачка ОСОБА_3 була допитана в якості свідка та зазначила, що покійний ОСОБА_4 був її братом, квартира, частка якої є спадковим майном, була приватизована на 10 осіб, в тому числі на колишню дружину і дітей покійного. Позивач був присутнім на похоронах ОСОБА_1 Зазначила, що не приховувала тієї обставини, що квартира приватизована, в тому числі за позивачем. А тому позовні вимоги вважає безпідставними.

Треті особи в судове засідання не зявилися.

Заслухавши пояснення сторін по справі, зясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно свідоцтва про смерть (повторного) 1-СГ № 405707 від 14 серпня 2015 року, ОСОБА_4 помер 18 червня 2012 року.

Судом встановлено, що покійний ОСОБА_1 заповіту не залишив. Позивач ОСОБА_4 є спадкоємцем першої черги, а іншим спадкоємцем першої черги є ОСОБА_2

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В установлений законом строк позивач не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а зареєстрував заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом по смерті свого батька лише 15.09.2015 р.

Пропуск строку для звернення з заявою про прийняття спадщини мотивує тим, що його батьки були розлучені, він жив з матірю і у нього не було інформації про те, що батько мав у власності майно. На даний час знає, що батькові належала частка в квартирі за адресою: м. Львів, вул. Шеремети, 1/2.

Проте, з копії свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: м. Львів, вул. Шеремети, 1/2 від 20.09.1994р. вбачається, що квартира була приватизована на 10 осіб, в тому числі на покійного ОСОБА_4, його колишню дружину ОСОБА_8, дітей ОСОБА_1, ОСОБА_9

Позивач був присутнім на похоронах свого батька - ОСОБА_4

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається з Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На думку суду зазначені позивачем причини пропуску ним шестимісячного строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4, який помер 17.06.2012 р., не є обєктивними та такими, що не залежали від його волі, не є непереборними і такими, що створювали для нього істотні труднощі для подання нотаріусу протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 не є поважними. Тому підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини немає. Позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.8,10,57,58,60,208,209,212,215 ЦПК України, ст.ст.1268,1269, 1270,1272 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті 17.06.2012р. ОСОБА_4 відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Шевченківський районний суд м.Львова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя ОСОБА_10