ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4968/15-ц
Провадження № 2/210/2105/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Скотар Р.Є.,
при секретарі Таранущенко В.С.,
за участі сторін: не з'явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку ч. 2 ст. 197 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дзержинської районної у місті ради про зміну договору найму жилого приміщення внаслідок визнання наймачем іншого члена сім'ї у зв'язку із вибуттям попереднього квартиронаймача,-
Позивач, ОСОБА_2, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати його наймачем квартири АДРЕСА_1 за раніше укладеним з ОСОБА_3 договором найму житлового приміщення замість попереднього наймача.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що квартиронаймач ОСОБА_3 та його дружина були прописані у вказаній вище квартирі 28.03.1975 р. Мати позивача, яка є донькою ОСОБА_3, ОСОБА_4 прописалась у квартирі 03.04.1979 р. Починаючи з 1982 року за квартиронаймачем ОСОБА_3 відбувалось бронювання наданої за ордером квартири у зв'язку з його виїздом на роботу в райони Крайньої Півночі. У зв'язку із цим виконкомом Криворізької міської ради особисто та через відповідне комунальне підприємство видавалось охоронне свідоцтво (бронь). 26 березня 2002 року у квартирі АДРЕСА_1 було зареєстроване місце проживання позивача ОСОБА_2 та його сестри ОСОБА_5, які є онуками квартиронаймача. Станом на дату закінчення терміну дії останнього охоронного свідоцтва (12.01.2007 р.) та в подальшому у квартирі постійно проживали позивач та його мати ОСОБА_4. Мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р., у зв'язку із чим була знята з реєстраційного обліку 31.08.2015 р. З метою зміни договору найму квартири АДРЕСА_1 на своє ім'я позивач звернувся до Дзержинської районної у місті ради з відповідною заявою, проте Виконком Дзержинської районної у місті ради у своєму листі відмовив позивачу.
Позивача у судове засідання не з'явився, надав суду заяву, у якій просив розглядати справу за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив їх задовольнити та у разі неявки відповідача постановити у справі заочне рішення.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв про розгляд справи у його відсутності, відкладення розгляду справи не надходило.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Між сторонами виникли правовідносини, що регулюються житловим законодавством.
У відповідності до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, виходячи із принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Згідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків передбачених ст. 61 цього Кодексу
Наймач квартири ОСОБА_3 та його дружина ОСОБА_6 були прописані у вказаній вище квартирі з 28.03.1975 р., донька ОСОБА_4 прописалась у квартирі з 03.04.1979 р.(а.с.8)
У зв'язку з укладенням шлюбу мати позивача ОСОБА_4 змінила прізвище на «ОСОБА_9».(а.с.26).
На підставі свідоцтва про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановлено, що його батьками є ОСОБА_7 ( донька ОСОБА_3) та ОСОБА_8.(а.с.11).
Починаючи з 1982 року за квартиронаймачем ОСОБА_3 відбувалось бронювання вищезазначеної квартири у зв'язку з його виїздом на роботу в райони Крайньої Півночі. Відповідно до поквартирної картки бронювання продовжувалось до 02.12.1994 р., до 02.12.2000 р., 20.04.2004 р., до 12.01.2007 р.(а.с. 8). У зв'язку із цим виконкомом Криворізької міської ради особисто та через відповідне комунальне підприємство видавалось охоронне свідоцтво (бронь). Останнє охоронне свідоцтво на житлову площу за адресою: АДРЕСА_2 в порядку продовження броні видавалось ОСОБА_3 у зв'язку з вибуттям в район Крайньої півночі 15 квітня 2004 року зі строком дії до 12.01.2007 р..( а.с.10)
З 26 березня 2002 року у квартирі АДРЕСА_1 було зареєстроване місце проживання позивача.(а.с.10)
Таким чином, в період бронювання за квартиронаймачем житлової площі у квартирі АДРЕСА_3 продовжували проживати члени сім'ї квартиронаймача.
Станом на дату закінчення терміну дії останнього охоронного свідоцтва (12.01.2007 р.) та в подальшому у квартирі проживали та були зареєстровані, позивач ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_7, що вбачається з довідки КП «ЖЕО №8» від 31.08.2015 року, відповідно до якої ОСОБА_2 дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2., ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, була зареєстрована по 31.08.2015 року. Квартира державна та неприватизована.(а.с.14)
ОСОБА_4-мати позивача, згідно свідоцтва про смерть померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р.(а.с. 13)
З метою зміни договору найму квартири АДРЕСА_1 на своє ім'я позивач звернувся до Дзержинської районної у місті ради з відповідною заявою. Проте, листом № Л-624-П від 22.09.2015 р. позивачу було відмовлено, та зазначено, що квартира не приватизована, наймачем квартири є ОСОБА_3. ОСОБА_3 у квартирі не мешкає та не зареєстрований, право користування квартирою за ним було збережено на підставі охоронного свідоцтва (броні), виданого у 2004 році Криворізьким міським комунальним підприємством "Нерухомість-Квартал". Термін дії броні закінчився 12.01.2007, виконкомом Дзержинської районної у місті ради питання продовження терміну дії охоронного свідоцтва на квартиру не розглядалося.ОСОБА_7 (дочка квартиронаймача) та позивач у зазначеній квартирі були зареєстровані тимчасово з 16.09.2005 по 12.01.2007. Термін Вашої реєстрації був обумовлений терміном дії охоронного свідоцтва на квартиру.( а.с. 16)
Відповідно до ст. 61 Житлового кодексу України, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. Типовий договір найму жилого приміщення, правила користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території затверджуються Радою Міністрів Української РСР. Умови договору найму жилого приміщення, що обмежують права наймача та членів його сім'ї порівняно з умовами, передбаченими законодавством Союзу РСР, цим Кодексом, Типовим договором найму жилого приміщення та іншими актами законодавства Української РСР, є недійсними.
Згідно ст. 73 ЖК України, жилі приміщення, що їх займають наймачі та члени їх сімей, бронюються при направленні на роботу за кордон - на весь час перебування за кордоном, при виїзді на роботу в райони Крайньої Півночі і в прирівняні до них місцевості - на весь час дії трудового договору, а у випадках, передбачених законодавством Союзу РСР, - на весь час перебування в районах Крайньої Півночі і в прирівняних до них місцевостях.
Статтею 75 ЖК України передбачено, що у разі бронювання жилого приміщення виконавчий комітет районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів за місцем знаходження приміщення, що бронюється, видає наймачеві або членові його сім'ї охоронне свідоцтво (броню). У разі виникнення спору питання вирішується в судовому порядку.
Якщо наймач та члени його сім'ї не повернулись у заброньоване жиле приміщення протягом шести місяців після закінчення строку дії броні, договір найму жилого приміщення за позовом наймодавця може бути розірвано в судовому порядку (ст. 76 ЖК України).
За приписами ст. 78 ЖК України, тимчасово відсутній наймач зберігає права і несе обов'язки за договором найму жилого приміщення. Якщо в жилому приміщенні не залишились проживати члени сім'ї наймача, він зобов'язаний забезпечити належне утримання приміщення. Наймач вправі здати жиле приміщення в піднайом або поселити в нього тимчасових жильців на умовах і в порядку, передбачених статтями 91 - 99 цього Кодексу. Члени сім'ї, що проживають у жилому приміщенні, наймач якого тимчасово відсутній (статті 71, 73), вправі користуватися всім займаним приміщенням. При цьому вони здійснюють права і обов'язки за договором найму цього приміщення.
З наведених вище положень законодавства вбачається, що правова природа бронювання житла полягає у закріпленні житлового приміщення за квартиронаймачем з яким укладено договір найму та членами його сім'ї в разі тимчасової відсутності у ньому в певних випадках. При цьому, договір найму з квартиронаймачем може бути розірваний лише за певних обставин, а саме: неповернення наймача та членів його сім'ї до заброньованого житлового приміщення протягом шести місяців після закінчення строку дії броні; ухвалення судом рішення про розірвання договору найму.
Виходячи з вищевикладеного можливість розірвати договір найму існуватиме лише за умови неповернення одночасно як квартиронаймача так і членів його сім'ї. На підтвердження цього, статтею 78 ЖК України передбачено, що в разі проживання членів сім'ї у житловій площі тимчасово відсутнього квартиронаймача такі члени наймача здійснюють права і обов'язки за договором найму приміщення.
Отже, протягом всього часу відсутності квартиронаймача ОСОБА_3, до 12.01.2007 р., повноваження квартиронаймача виконувались ОСОБА_7, як членом його сім'ї. На ім'я ОСОБА_7 було відкрито особовий рахунок, що підтверджується випискою з фінансово-особового рахунку № НОМЕР_1 від 31.08.2015 р.(а.с.12)
Після закінчення строку дії броні, що неодноразово продовжувався (12.01.2007 р.) квартиронаймач ОСОБА_3 так і не повернувся до квартири АДРЕСА_1, що зазначається відповідачем у листі № Л-624-П від 22.09.2015 р. Оскільки, протягом дії броні за квартиронаймачем житлова площа зберігалась, то вибувшим з житла квартиронаймач вважається з 13.01.2007 р. При цьому, договір найму житла продовжив свою дію, оскільки, як зазначалось вище, відсутній факт неповернення до житла одночасно квартиронаймача з членами сім'ї. Адже, члени сім'ї квартиронаймача, а саме його донька- ОСОБА_4 та онук-ОСОБА_2 користувались квартирою як під час дії броні так і після закінчення строку її дії.
Законодавством не передбачено, що в разі закінчення строку дії охоронного свідоцтва (броні) договір найму квартири припиняється з підстав, відмінних від тих, що визначені статтею 75 ЖК України.
Отже, висновок відповідача, наведений у листі № Л-624-П від 22.09.2015 р. про обмеження права користування житлом члена сім'ї квартиронаймача терміном дії реєстрації місця проживання та охоронного свідоцтва на квартиру є безпідставним.
Частиною другою ст. 107 Житлового кодексу України передбачено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
За приписами ст. 3 Сімейного кодексу України, сім'я є первинним та основним осередком суспільства. Сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Подружжя вважається сім'єю і тоді, коли дружина та чоловік, у зв'язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім'ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Права члена сім'ї має одинока особа. Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
Враховуючи наведені положення слід зробити висновок про те, що право ОСОБА_7 на користування квартирою АДРЕСА_1 продовжувалось після вибуття з неї її батька ОСОБА_3 - квартиронаймача, навіть за умови їх не проживання разом. Позивач, будучі неповнолітнім мав право проживати у вказаній квартирі за місцем проживання матері.
Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЖК України, повнолітній член сім'ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача
З урахуванням вищевикладених обставин справи вбачається, що ОСОБА_2 проживав в квартирі в якості члена сімї наймача, в даній квартирі зареєстрований та проживає на даний час у встановленому законом порядку.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_2 про визнання його наймачем квартири АДРЕСА_1.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дзержинської районної у місті ради про зміну договору найму жилого приміщення внаслідок визнання наймачем іншого члена сім'ї у зв'язку із вибуттям попереднього квартиронаймача,-задовольнити у повному обсязі.
Визнати ОСОБА_2 наймачем квартири за адресою: АДРЕСА_4.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та вразі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку - після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя: Р. Є. Скотар