РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №668/10460/15-ц

Пров. №2/668/2879/15

26.11.2015 року Суворовський районний суд м. Херсона

у складі: головуючого судді - Гонтар Д.О.

при секретарі - Зелінській В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 міської ради, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_3 міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, приватний нотаріус ОСОБА_3 міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання права власності.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 24.10.2014 року помер її чоловік ОСОБА_5 і вона, як спадкоємець першої черги за законом у передбачений законом строк звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак не може оформити своїх спадкових прав на квартиру АДРЕСА_1, через відсутність у спадкодавця правовстановлюючого документа на вказане майно.

Оскільки її донька ОСОБА_2 відмовилася від прийняття спадщини на її користь, а інших спадкоємців першої черги немає, позивач просила суд визнати за нею право власності на зазначене нерухоме майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлого 24.10.2014 року, а також в звязку з відсутністю правовстановлюючого документа на нерухоме майно, оскільки інша ? частини квартири належить їй на праві спільної сумісної власності іншого члена подружжя.

Ухвалою Суворовського районного суду м.Херсона від 22.10.2015 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача ОСОБА_3 міську раду.

Представник позивача в судовому засідання позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_2, належним чином повідомлена про розгляд справи, в судове засідання не зявилася, про причини неявки не повідомила.

Представник відповідача ОСОБА_3 міської ради в судовому засіданні у вирішенні справи поклався на розсуд суду.

Третя особа, приватний нотаріус ОСОБА_3 міського нотаріального округу ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечила.

Заслухавши осіб, що зявилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 24.10.2014 року помер ОСОБА_5, на час своєї смерті проживав із дружиною позивачкою по справі ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2.

Зазначену квартиру ОСОБА_5 отримав будучи членом ЖЕК ЖБК №90 та повністю виплативши станом на 01.01.1993 року пайовий внесок, що підтверджується довідкою відповідного кооперативу №1 від 07.01.2015 року та в період шлюбу.

Відповідно до ст.. 22 КпШС України, чинного на момент виникнення спірних правовідносин, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.

Відповідно до ст. 28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу.

Суд може визнати майно, нажите кожним із подружжя під час їх роздільного проживання при фактичному припиненні шлюбу, власністю кожного з них.

Відповідно до статті 16. ЗУ «Про власність» Майно, нажите подружжям за час шлюбу, належить їм на праві спільної сумісної власності. Здійснення ними цього права регулюється цим Законом і Кодексом про шлюб та сім'ю України

( 2006-07 ).

Відповідно статті 15. ЗУ «Про власність» Член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Наймач жилого приміщення в будинку державного чи громадського житлового фонду та члени його сім'ї мають право придбати у власність відповідну квартиру або будинок шляхом їх викупу або на інших підставах, передбачених законодавством України. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом.

Відповідно до статті 17. ЗУ «Про власність» Майно, придбане внаслідок спільної праці членів сім'ї, є їх спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено письмовою

угодою між ними. Майно, придбане внаслідок спільної праці громадян, що об'єдналися для спільної діяльності, є їх спільною частковою власністю, якщо інше не встановлено письмовою угодою між ними. Розмір частки кожного визначається ступенем його трудової участі.

Відповідно до п.5-1 Постанови Верховного суду України» №9 від 18.09.1987 року «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» (із змінами, внесеними згідно з Постановами ВСУ №13 від 25.12.92р., №15 від 25.05.98р.) член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатися нею на свій розсуд.

Так як вказане нерухоме майно є обєктом спільної сумісної власності, відповідно позивач є власником ? частини вказаної квартири, з урахуванням відсутності правовстановлюючого документу за нею має бути визнано право власності на вказану частину майна з цих підстав.

Разом з тим спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняла його дружина - позивач по справі ОСОБА_1, так як була зареєстрована та проживала на день його смерті разом із ним у спірній квартирі.

22.01.2015 року інший спадкоємець першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 його дочка ОСОБА_2 звернулася до нотаріуса із заявою про відмову від спадщини на користь своєї матері позивачки по справі. Відповідно до пояснень приватного нотаріуса та представника позивача, інші спадкоємці померлого ОСОБА_5 відсутні.

Після смерті чоловіка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса ОСОБА_3 міського нотаріального округу ОСОБА_6 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5, однак позивачці було відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії, про що свідчить відповідно постанова нотаріуса від 19.05.2015 року, з підстав відсутності правовстановлюючого документа.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно розяснень даних п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається квартира.

На підтвердження права ОСОБА_5 на спірну квартиру позивач надала до суду копію довідки управління обліку, розподілу та приватизації житла ОСОБА_3 міської ради від 16.04.2015 року №67, копію довідки ЖЕК ЖБК №90 про повну сплату пайового внеску в рахунок виплати вартості квартири, копію технічного паспорту.

Встановивши, що пайовий внесок в рахунок виплати вартості спірної квартири сплачений в повному обсязі, єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_7, хто прийняв спадщину, є його дружина позивачка по справі ОСОБА_1, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та приходить до висновку про наявність підстав для визнання за ОСОБА_1 права власності вцілому на квартиру АДРЕСА_3.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 88, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 міської ради, третя особа приватний нотаріус ОСОБА_3 міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_4.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Херсонської області через Суворовський районний суд м. Херсона шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

СуддяОСОБА_8