провадження № 2/760/7747/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 грудня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
06.10.2015 позивач звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, у якому просила визначити їй додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2
Позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік позивача - ОСОБА_2, помер. Після його смерті відкрилася спадщина, однак позивач заяву про прийняття спадщини не подала, оскільки вважала, що у чоловіка відсутнє майно, яке могло б бути успадковане.
ОСОБА_2 був інвалідом та мав тяжку хворобу головного мозку, у результаті чого частково втрачав пам'ять, у зв'язку з чим деякі документи та речі було загублено.
У серпні 2015 року ОСОБА_1 знайшла договір купівлі-продажу від 20.09.2011, відповідно до якого її чоловік є власником гаражного боксу № НОМЕР_1, загальною площею - 21,30 кв. м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1.
У зв'язку з цим, ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи щодо майна померлого чоловіка - ОСОБА_2
Однак, нотаріус повідомила, що ОСОБА_2 пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з цим їй необхідно звернутися до суду.
У судовому засіданні позивач позов підтримала і просила його задовольнити у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином (а.с.24).
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутності відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2, виданим Дніпровською сільською радою народних депутатів К-Дніпровського району Запорізької області 23.04.1983 (а.с. 18).
Відповідно до копії довідки голови МСЕК Київського міського центру медико-соціальної експертизи від 19.03.2012, ОСОБА_2 було встановлено І групу інвалідності з 19.03.2012. Він потребував стороннього догляду (а.с.25).
ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік позивача - ОСОБА_2, помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві 12.07.2012 (а.с. 10).
У серпні 2015 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бабич В. І. з приводу відкриття спадкової справи після смерті її чоловіка, однак їй було роз'яснено, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що підтверджується листом нотаріуса № 36 від 24.11.2015 (а.с.26).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити повністю з таких підстав.
Відповідно до статті 1216 ЦК «спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців)».
Стаття 1218 ЦК визначає, що «до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті».
За правилами статті 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Суд встановив, що часом відкриття спадщини після померлого ОСОБА_2 є ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згідно з статтею 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК «спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини».
З матеріалів справи випливає, що ОСОБА_2 по день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2. Позивач на момент смерті ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3.
Враховуючи те, що позивач та її чоловік мали різні місця реєстрації, у разі прийняття спадщини позивач повинна була подати відповідну заяву у строки, встановлені частиною першою статті 1270 ЦК, відповідно до якої «для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини».
Проте, позивач звернулася до приватного нотаріуса Київської міської нотаріальної контори Бабич В. І. у серпні 2015 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені статтею 1272 ЦК, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, правила частини третьої статті 1272 ЦК можуть бути застосовані, якщо:
- у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;
- ці обставини визнані судом поважними.
Така правова позиція суду узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 26.09.2012 № 6-85цс12, який за правилами статті 360-7 ЦПК має враховуватися судом при розгляді справи.
Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 роз'яснив, що «вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій» (частина шоста пункту 24).
Зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та упродовж встановленого строку для прийняття спадщини позивач не знала про існування майна, яке могло б бути успадковане, та не мала правовстановлюючих документів на нього, суд вважає зазначені труднощі істотними та об'єктивними для вжиття заходів щодо прийняття спадщини.
Таким чином, суд виходить з того, що причини пропущення позивачем строку для прийняття спадщини є поважними.
З урахуванням викладеного суд робить висновок про необхідність захистити порушені права позивача в обраний ним спосіб судового захисту, що відповідає статті 16 ЦК.
Зважаючи на обставини справи, досліджені у судовому засіданні докази та системний аналіз положень чинного законодавства України, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.
Керуючись статтями 16, 1216, 1218, 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226, 360-7 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її чоловіка ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко