ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/3433/15-ц
провадження № 2/753/2938/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ДЕАК Ю.В.

за участю

позивача не з'явилася;

відповідачів не з'явилися;

третьої особи не з'явилася;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головного управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1) звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з цивільним позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач 1, ОСОБА_2), ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач 2, ОСОБА_3) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її колишній чоловік ОСОБА_4, який відповідно до нотаріально посвідченого заповіту від 20.03.2009 року все своє майно заповів ОСОБА_1 Після його смерті залишилась спадщина, а саме квартира АДРЕСА_1. В установлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивач не звернулася у зв'язку з тим, що у даний період часу хворіла. Після звернення до нотаріальної контори, її було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважаючи, що пропустила строк з поважної причини, позивач просить суд визначити її додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 лютого 2015 року відкрито провадження у даній справі, залучено до її розгляду третю особу, яка не заявляє вимог на предмет спору - Головне управління юстиції у м. Києві та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач не з'явилася, однак надала заяву в якій позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити та розгляд даної справи проводити за її відсутністю.

Відповідачі у судове засідання не з'явилися, однак надали заяви в яких позовні вимоги визнали в повному обсязі та просили суд розгляд даної справи проводити за їх відсутністю.

Третя особа в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4, який був колишнім чоловіком ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Виконавчим комітетом Зозулинецької сільської ради Козятинського району Вінницької області від 10.04.2014 року серії НОМЕР_1.

Крім того, ОСОБА_4 було складено нотаріально посвідчений заповіт від 20.03.2009 року, відповідно до якого останній все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право заповів ОСОБА_1

Так, відповідно до заповіту, після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина, а саме квартира АДРЕСА_1

Відповідно до частини 1 ст. 1269, частини 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що постановою державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Паньшиною О.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13 лютого 2015 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з неподанням нею відповідної заяви про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з дня її відкриття.

Як зазначає позивач, що в установлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини вона не звернулася, оскільки протягом даного періоду хворіла, що підтверджується випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, виданої КНП "Центр первинної медико-стаціонарної допомоги №2" Деснянського району м. Києва від 16.02.2015 року.

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. А частиною 3 даної статті цього Кодексу визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30 травня 2008 року, зокрема її п. 24 роз'яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. А згідно з частиною 4 цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальні частині рішення посилання на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи в сукупності надані до суду докази та те, що дії відповідача стосовно визнання позову не суперечать закону та не порушують прав, свобод та інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про поважність причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини, у зв'язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати відповідно до ст. 88 ЦПК України покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись стст. 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, стст. 57, 60, 88, 174, 209, 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головного управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її колишнього чоловіка ОСОБА_4 протягом двох місяців з моменту набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 243 грн. 60 коп. по 121 грн. 80 коп. з кожного.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.