Справа № 360/919/15 Головуючий у І інстанції Додатко В. Д.
Провадження № 22-ц/780/3890/15 Доповідач у 2 інстанції Поліщук М. А.
Категорія 9 16.07.2015
УХВАЛА

Іменем України

16 липня 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого судді: Поліщука М.А.

суддів: Кулішенка Ю.М., Кашперської Т.Ц.

при секретарі: Лопатюк В.Ю.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 21 травня 2015 року у справі за заявою ОСОБА_2, зацікавлена особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бородянського районного управління юстиції Київської області про встановлення юридичного факту, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2015 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою, в якій просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що вона за національністю є німкенею.

В обґрунтування заяви зазначила, що вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 року. В актовому записі № 80 про її народження в графі «національність» її батька ОСОБА_3 було записано як росіянина.

На підставі рішення Бородянського районного суду від 07 листопада 2003 року, яким було встановлено факт, що національність батька заявниці - німець та було зобов'язано внести зміни у актовий запис про народження заявниці, зазначивши в ньому національність батька - німець, відділом РАЦС Бородянського РУЮ Київської області ОСОБА_2 було видано повторно свідоцтво про народження, в якому національність батька заявниці вказана - німець замість росіянина.

Також зазначала, що мати її батька також була за національністю німкенею.

Вважає, що викладені обставини свідчать про те, що її національність - німкеня.

Вказувала, що з приводу вирішення цього питання вона зверталась до відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бородянського районного управління юстиції у Київській області, але їй було відмовлено в зв'язку з тим, що графа «національність» не передбачена в актових записах та інших документах, в тому числі і в паспорті громадянина України.

Посилалась на те, що встановлення факту національності заявниці потрібно для встановлення її німецького походження, збереження роду та передання національних традицій.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 21 травня 2015 року в задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити її заяву, посилаючись на те, що судом неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального права.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню частково із наступних підстав.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні заяви, суд виходив із того, що зазначений факт немає юридичного значення, а тільки заявниця хоче зберегти рід та передати роду національні традиції.

Із вказаними висновками погодитись не можна із наступних підстав.

Із заяви вбачається, що ОСОБА_2 просить встановити юридичний факт, що за національністю вона є німкенею, що потрібно їй для встановлення її німецького походження, збереження роду та передання національних традицій.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 народилась

ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с.м.т. Бородянка, Київської області, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 7).

Батьками в свідоцтві про народження записані ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Рішенням Бородянського районного суду від 07 листопада 2003 року було встановлено факт, що національність батька заявниці - німець та було зобов'язано внести зміни у актовий запис про народження заявниці, зазначивши в ньому національність батька - німець.

19 лютого 2004 року ОСОБА_2 отримала повторно свідоцтво про народження, в якому національність батька зазначена - німець, а матері - білоруска.

Мати ОСОБА_3, бабуся заявниці - ОСОБА_5 була за національністю німкенею, що підтверджується свідоцтвом про народження її батька.

Відповідно до ст.ст. 1, 3, 11 Закону України "Про національні меншини в Україні" Україна гарантує своїм громадянам незалежно від їх національного походження рівні політичні, соціальні, економічні та культурні права і свободи, підтримує розвиток національної самосвідомості й самовиявлення. При забезпеченні прав осіб, які належать до національних меншин, до яких належать групи громадян України, які не є українцями, держава виходить з того, що вони є невід'ємною частиною загальновизнаних прав людини. Громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність.

Згідно із ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту:

1) родинних відносин між фізичними особами;

2) перебування фізичної особи на утриманні;

3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню;

4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення;

5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу;

6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті;

7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження;

8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті;

9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

2. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п.1.5 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року №96/5 заяви про внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання приймаються відділами державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, визначеному цими Правилами.

ОСОБА_2 не надано доказів звернення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бородянського районного управління юстиції Київської області та відмови у вирішенні питання про відновлення національності.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що встановлення зазначеного у заяві юридичного факту цивільним законодавством не передбачене, адже суперечить його загальним засадам, враховуючи, що питання поновлення таких прав чи свобод громадян (закріплених Конституцією України, законами та іншими нормативно-правовими актами) виникає тільки у разі їх порушення суб'єктами владних повноважень під час здійснення ними управлінських функцій, тобто вони не виникли з цивільних, трудових, сімейних та інших правовідносин шляхом їх встановлення і визнання, у зв'язку з чим спосіб відновлення порушеного права заявника вирішується шляхом оскарження відмови (дії) відповідача, як суб'єкта владних повноважень, у судовому порядку в адміністративному судочинстві.

Таким чином, суд першої інстанції відкрив провадження у справі і ухвалив рішення щодо заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, не з'ясувавши характеру, підстав та суб'єктного складу правовідносин, чи передбачено законом інший порядок встановлення цього факту, у зв'язку з чим та всупереч вимогам статті 15 ЦПК України заява розглянута судом у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 303 ЦПК України, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду підлягає скасуванню з підстав, передбачених ч.1 ст. 310 ЦПК та п.1 ч.1 ст. 205 ЦПК України із закриттям провадження у справі, так як вона не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст. 307, 310, 314,315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 21 травня 2015 року скасувати, провадження у справі закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: