Справа № 183/5305/15
№ 2/183/2964/15
24 листопада 2015 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Дубовенко І.Г., при секретареві Литвиновій У.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Новомосковську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора, Новомосковська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування, -
В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора, Новомосковська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування.
У встановлений законодавством строк він звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті дружини; діти ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заяв про прийняття спадщини після смерті матері не подавали. Однак нотаріусом Шостої Дніпропетровської нотаріальної контори йом убуло відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що померла ОСОБА_5, отримавши свідоцтво про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_6, померлої 11 серпня 2009 року не зареєструвала права власності на земельні ділянки.
Тому він вимушений звернутися до суду із зазначеним позовом.
В судове засідання позивач не зявився, надавши суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує та просить його задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачі та треті особи в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені судом, в своїх заявах просили суд розглянути справу за їх відсутності, проти задоволення позову не заперечують.
В звязку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою суду, відповідно до вимог ст..ст. 169, 224 ЦПК України встановлено заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, з огляду на наступне.
Судом по справі встановлено факт, що 17 травня 2011 року померла дружина позивача ОСОБА_5, про зроблено відповідний актовий запис № 128 від 20 травня 2011 року.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
З копії спадкової справи № 851/2011, заведеної після смерті ОСОБА_7, вбачається, що з заявою про прийняття спадщини звернувся позивач. На момент смерті ОСОБА_7, разом з нею мешкав та був зареєстрований її чоловік позивач у справі. Згідно витягу, вбачається, що ОСОБА_5 будь-яких заповітів не складала. Таким чином в судовому засіданні встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем ОСОБА_7 за законом, який прийняв спадщину, шляхом своєчасного звернення з відповідною заяву до нотаріальної контори, а також у звязку з тим, що постійно мешкав із спадкодавцем до дня її смерті.
Постановою державного нотаріуса Шостої Дніпропетровської державної нотаріальної контори від 08 лютого 2013 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5, померлої 17 травня 2011 року на земельну ділянку (пай № 773), площею 5,670 га, розташовану на території Голубівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, у звязку з тим, що за життя ОСОБА_5 отримавши у спадщину цю земельну ділянку згідно свідовта про право на спадщину, виданого 31 березня 2011 року Новомосковською районною державною нотаріальною конторою за р. № 2-692 не зареєструвала своє право власності та не отримала державний акт на землю.
Відповідно до вимог ст..стю 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право подати заяву про прийняття спадщини без згоди своїх батьків або піклувальника. Заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.
Таким чином в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 вчинила дії, що свідчать про прийняття нею спадщини після смерті її матері ОСОБА_6, померлого 11 серпня 2009 року.
Згідно ст.. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття
належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).
На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 3, 5-8, 10, 57, 60, 88, 212, 214, 215 ЦПК України,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Шоста Дніпропетровська державна нотаріальна контора, Новомосковська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.Г. Дубовенко