Справа № 2-2076/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Войцеховській М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

20.01.2015 року позивач звернувся з позовною заявою, в якій просив розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 04.06.2011 року виконавчим комітетом Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області, а/з №5.

Ухвалою від 09.02.2015 року було відкрито провадження у справі за даним позовом, за подання якого судовий збір сплачено позивачем не було, але була подана заява про відстрочення його сплати.

Ухвалами Солом'янського районного суду м. Києва від 19.03.2015 року заява про відстрочення сплати судового збору була залишена без задоволення та позивачу був наданий строк для виправлення недоліків щодо сплати судового збору, викладених в ухвалі, до наступного судового засідання 20.04.2015 року. Такими чином, з огляду на викладене, позивачу необхідно було у відповідності до вимог ЗУ «Про судовий збір» з урахуванням предмету позову сплатити судовий збір та надати докази на підтвердження оплати - оригінал платіжного документу.

Між тим, в судове засідання позивач повторно не з'явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, на підтвердження виконання ухвали від 19.03.2015 року щодо оплати судового збору не надав.

Так, пунктом 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Також відповідно до роз'яснень постанови Пленуму Верховного суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК, тобто залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, відповідно до норм ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Справа призначена судом до судового розгляду, але на призначений судом час 19.03.2015 року, 20.04.2015 року ні позивач, ні представник позивача не з'явилися, будучи повідомленими про розгляд справи належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Між тим, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Виходячи з того, що суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав та виконанню їх обов'язків, однак позивач вказані недоліки позовної заяви, які були встановлені ухвалою суду від 19.03.2015 року, не усунув, в судове засідання повторно не з'явився, суд позбавлений можливості повно та всебічно з'ясувати обставини справи та здійснити її розгляд у відсутності позивача, який заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.

Отже, викладене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду також відповідно до правил ст.ст. 169, 207 ЦПК України, виходячи з повторності неявки позивача та не надходження від нього заяви про розгляд справи за його відсутності.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку про неможливість розгляду даної справи, оскільки з боку позивача не було вчинено дії щодо усунення недоліків та не виявлена зацікавленість у розгляді справи, та вважає за необхідне застосувати такий процесуальний засіб відновлення законності як залишення заяви без розгляду, що не перешкоджає можливості повторного звернення позивача до суду з заявою в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 119-121, 169, 207 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь при розгляді справи, але не були присутні при оголошенні можуть оскаржити ухвалу до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя: