Справа 303/3092/15-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 травня 2015 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором,-

в с т а н о в и в :

ПрАТ «Лізинг інформаційних технологій» звернулося до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про, яка не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке мотивоване тим, що у звязку з накладенням арешту на майно ПрАТ «Лізинг інформаційних технологій», відсутня можливість сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як розяснено в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати. З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону N 3674-VI, з власної ініціативи.

Поряд з тим, додані до клопотання про відстрочення сплати судового збору документи не свідчать про те, що господарська діяльність позивачем не ведеться та взагалі не здійснюється рух коштів, а також відсутнє підтвердження того, що на час звернення до суду з позовом арешт на грошові кошти на знятий.

З урахуванням наведеного, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору, а відтак в задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року з наступними змінами і доповненнями ставка судового збору за подання до суду позовної заяви щодо вимог майнового характеру встановлюється в розмірі 1% відсоток ціни позову, але не менше 243,60 грн. та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 3654 грн., та зараховується на р/р 0003, отримувач Державний бюджет м. Мукачево, код за , банк отримувача ГУДКСУ у Закарпатській області, код банку отримувача 812016, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір).

Таким чином не сплачений судовий збір за вимоги майнового характеру, який необхідно сплатити з урахуванням ціни позову.

Відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Предметом позову є заборгованість за договором № 120363086 від 13.07.2011 року. Зі змісту представленого суду договору вбачається, що такий з однієї сторони підписаний ОСОБА_1 (відповідач), а з іншої укладений з ОСОБА_2, поряд з тим підписаний постачальником ОСОБА_3 та представником постачальника ОСОБА_4 В той же час позовна заява не містить обґрунтувань щодо права підпису таких осіб (ОСОБА_3, ОСОБА_4В.) для укладення зазначеного вище договору та не зазначено в позові доказів, що підтверджують таку обставину.

Крім того звертається також увага на те, що укладаючи договір, статус відповідача, як сторони договору, зазначено як фізична особа-підприємець. Зі змісту розділу 4 Правил отримання ІТ-обладнання, представленого позивач, вбачається, що для укладення договору стороною надаються документи, які підтверджують факт зайняття фізичною особою підприємницькою діяльністю.

Зазначене свідчить, що правовідносини, які виникли з договору мають ознаки господарських, що свідчить про те, що такий спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином слід обґрунтовувати вимоги щодо укладення договору не як з фізичною особою-підприємцем та зазначити докази, що підтверджують таку обставину.

Відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали та одночасно розяснити йому, що у випадку, якщо у встановлений строк не буде усунено ці недоліки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний