У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ сумісного майна подружжя, третя особа: ОСОБА_3,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ сумісного майна подружжя.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 своєї Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального закону та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, позивачем в своєму позові не зазначено ціни позову визначеної відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, не конкретизовано та не чітко викладено зміст своїх позовних вимог, зокрема суду є не зрозумілим про які квартири «121, 122» йде мова в прохальній частині позову та які вимоги позивач заявляє відносно них, чи визнання права власності, чи виділення у користування? Також суду є не зрозумілою вимога позивача про визнання за відповідачем права власності та виділення йому у користування майна зазначеного в прохальній частині, яке дублюється два рази.

Крім того, позивачем не викладено в повній мірі обставин якими вона обґрунтовує свої вимоги, зокрема не вказано обставин, які б свідчили про відсутність згоди між сторонами про поділ майна та не зазначено відповідних доказів, а також не обґрунтовано нормами матеріального права, зокрема ст.ст. 71, 71 СК України підстави пред'явлення таких вимог за якими не відбувається фактичний розподіл спільного майна подружжя з врахуванням того, що частки майна дружини та чоловіка є рівними у всьому майні, а здійснюється виділення певного майна сторонам без дотримання процедури визначеної ч.ч. 4, 5 ст. 71 СК України та ст. 365 ЦК України.

Також позивачем не обґрунтовано нормами процесуального права підстави для включення до змісту своїх позовних вимог прохання витребувати докази, оскільки підстави та порядок здійснення зазначених процесуальних дій чітко визначені ст.ст. 133-135, 136, 137, ЦПК України і такого права позивачу не надають, а навпаки зазначені статті зобов'язують учасників процесу дотримуватись форми та змісту процесуальних документів з проханням здійснити такі дії. Законодавець виокремив в окремі стадії вчинення таких процесуальних дії, як забезпечення доказів, витребування доказів, оскільки подача заяви про забезпечення доказів допускається, як після відкриття провадження у справі так і до пред'явлення позову, подача клопотання про витребування доказів допускається лише після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду справи так само як і подача заяви про виклик свідків.

Крім того, позивачем в своєму позові не викладено обґрунтованих обставин з врахуванням положень ст.ст. 35, 36 ЦПК України, які підтверджують необхідність залучення до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3

З врахуванням вищевикладеного, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 11, 15, 16, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ сумісного майна подружжя, третя особа: ОСОБА_3 - залишити без руху.

Надати позивачу строк в 4 (чотири) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко