АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження: 22-ц/790/3460/15
Головуючий 1 інстанції - Горбунова Я.М.
Категорія: право власності
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2015 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого - Гуцал Л.В.,

суддів - Крилової Т.Г., Коростійової В.І.,

за участю секретаря - Литвин О.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м.Харкова від 16 березня 2015 року за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, -

встановила:

17 жовтня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом.

Просив визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 (далі спірна квартира) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2.

Посилався на те, що спірна квартира належала його діду - ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Він є єдиним спадкоємцем після смерті діда за правом представлення, оскільки батько позивача та син ОСОБА_2 - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та на час смерті батька позивач був неповнолітнім.

Про смерть діда він дізнався від сусідів через деякий час, оскільки за життя з дідом спілкувався рідко через сімейні обставини. У встановлений законом строк він спадщину не прийняв.

Відповідач - Харківська міська рада проти позову заперечувала.

Рішенням Московського районного суду м.Харкова від 16 березня 2015 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. Посилається на порушення судом норм процесуального та матеріального права.

До суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить зворотне поштове повідомлення. Про причини неявки ОСОБА_1 суд не повідомив, будь-яких заяв чи клопотань від нього не надходило.

Представник Харківської міської ради проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Перевіряючи законність і обґрунтованість судового рішення відповідно до вимог ч.1 ст.303 ЦПК України - у межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). (ст.ст.1216,1220 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.1261 ЦК України).

Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ст.1266 ЦК України).

Частинами 1, 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ст.1272 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений законом строк спадщину не прийняв, і крім того, не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту смерті спадкодавця, кола спадкоємців, факту належності ОСОБА_2 спірної квартири.

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для визнання за позивачем права власності на спірну нерухомість в порядку спадкування з законом, при цьому виходить з наступного.

ОСОБА_1 заявлені позовні вимоги про визнання за ним права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом.

Матеріалами справи встановлено та визнається позивачем, що на час відкриття спадщини ОСОБА_1 разом із спадкодавцем не проживав, зареєстрований був за іншою адресою, та у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався.

Отже, відповідно до ст.1270 ЦК України, ОСОБА_1 вважається таким, що не прийняв спадщину.

Посилання позивача на те, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини не є підставою для визнання за ним права власності на спірну квартиру за даним позовом, оскільки позовної вимоги про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини в порядку ст.1272 ЦК України ОСОБА_1 не заявляв.

Відповідно до ст.11 ЦПК України, суд розглядає справу у межах позовних вимог.

За таких обставин, правові підстави для скасування рішення суду першої інстанції та для задоволення позову про визнання права власності за позивачем на спірну квартиру в порядку спадкування за законом, на даний час відсутні.

Наведені в апеляційній скарзі доводи носять суб'єктивний характер та за змістом дублюють позовну заяву. Сам по собі факт не витребування судом інвентарної справи на спірну квартиру, за відсутності доказів факту прийняття спадщини у встановлеому законом порядку, на привильність висновків суду не впливає.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України ОСОБА_1, який вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, не позбавлений можливості захистити своє право на спадщину - зібрати докази на підтвердження факту смерті спадкодавця, факту своєї належності до кола спадкоємців та звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права; не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Керуючись ч. 1 ст. 303, ст. 304, п. 1 ч. 1 ст. 307, ст. 308, ст. 313, п. 1 ч. 1 ст. 314, ст.ст. 315,317,319 ЦПК України, судова колегія, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Московського районного суду м.Харкова від 16 березня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий

Судді