ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1389/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Дубас В.А., при секретарі Іващенко Є.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання права власності на домоволодіння у порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду зі вказаною позовною заявою до Київської міської ради, третя особа: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.12.2014 року провадження у справі відкрито, судовий розгляд призначено на 22.01.2015 року на 11 год. 00 хв.

У судове засідання призначене на 22.01.2015 року сторони не з»явились, у звязку з чим розгляд справи відкладено на 26.02.2015 року.

У судовому засіданні 21.05.2015 року, додатково вивчивши матеріали справи, суд дійшов до висновку що позовна заява ОСОБА_2 не повністю відповідає приписам ст. 119 ЦПК України.

Так, згідно з п. 9 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» від 30.03.2012 року при розгляді справ зазначеної категорії судам слід мати на увазі, що відповідно до статті 26 Закону України «Про основи містобудування» № 2780-XII спори з питань містобудування вирішуються радами, інспекціями державного будівельного архітектурного контролю у межах їх повноважень, а також судом відповідно до законодавства.

За загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 ЦК, частина перша статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК). У зв'язку із цим звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що порушене питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право.

Враховуючи наведене, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовом про визнання права власності на самочинно збудовані об'єкти суд має звертати увагу чи зазначено у позовній заяві відповідно до вимог статті 119 ЦПК обставини щодо звернення позивача до інспекції державного будівельного архітектурного контролю про прийняття об'єкта до експлуатації та посилання на докази щодо зазначених обставин. У разі відсутності посилання на такі обставини або докази суд має відповідно до вимог статті 121 ЦПК залишити позовну заяву без руху та надати строк для усунення недоліків із наслідками, передбаченими частиною другою статті 121 ЦПК.

Враховуючи викладені приписи чинного законодавства та те, що у позовній заяві ОСОБА_2 не міститься даних про те, що порушене у позові питання (предмет позову) вже було предметом розгляду у Департаменті державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право (про визнання права власності на домоволодіння у порядку спадкування за заповітом), а тому, оскільки обставини щодо звернення позивача до інспекції державного будівельного архітектурного контролю про прийняття об'єкта до експлуатації та посилання на докази щодо зазначених обставин у матеріалах справи відсутні, тому суд визнав за необхідне відповідно до приписів статті 121 ЦПК залишити позовну заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21.05.2015 року надано ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали суду. Вказану ухвалу суду отримав у цей же день представник позивача ОСОБА_4, про що свідчить відповідна розписка, однак станом на 02.06.2015 року перелічені вище недоліки не усунуто належним чином.

Суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у

встановлений судом строк (ст. 207 ч. 1 п. 8 ЦПК України).

Враховуючи наведене, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 207 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання права власності на домоволодіння у порядку спадкування за заповітом - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ