Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

21.01.2015 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючої-судді - Бенца К.К.,

при секретарі - Вайда Я.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення суми завданих збитків,-

встановив:

Позивач ПАТ «Закарпаттяобленерго» звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми завданих збитків. Позовні вимоги мотивують тим, що представниками позивача на підставі Закону та абз. 2 ч.1 п. 37 ПКЕЕН було проведено обстеження електроустановок споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладом обліку. В ході проведеного обстеження електроустановки представниками позивача у відповідача по справі було виявлено порушення, а саме: змонтована розетка зі схованою електропроводкою. При включенні навантаження в дану розетку, електроприлади працюють, а прилад обліку не обліковує спожиту електроенергію. Між енергопостачальником та відповідачем існують договірні відносини , особовий рахунок відкрито. По факту виявленого порушення, у відповідності до п. 53 ПКЕЕН, було складено Акт № 93699 від 05.12.2011 року. На підставі вищенаведеного та складених документів, комісією позивача по розгляду актів про порушення ПКЕЕН у відповідності до порядку, методики та п. 53 ПКЕЕН, було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН та встановлено, що останнім заподіяно збитки ПАТ «Закарпаттяобленерго», в особі Ужгородського РЕМ, на суму - 2295,01 грн., що становить 7049 кВт/год. недооблікованої електричної енергії. На підставі вищенаведеного, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» Ужгородського РЕМ суму завданих збитків в розмірі 2295,01 грн. та судовий збір у сумі 243,60грн.

В судове засідання представник позивача не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Подав до суду заяву у якій просить розглянути справу без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду не надходило, тому суд згідно ч. 1 ст. 224 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд справи.

Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного.

Згідно ст. ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Як встановлено судом, представниками Ужгородського РЕМ на підставі Закону та абз.2 ч.1 п.37 ПКЕЕН було проведено перевірку споживання електричної енергії у АДРЕСА_1, Ужгородського р-ну у ОСОБА_2

Перевіряючи електроустановки у АДРЕСА_1, Ужгородського р-ну, де проживає ОСОБА_2, виявлено змонтовану розетку зі схованою електропроводкою. При включенні навантаження в дану розетку, електроприлади працюють, а прилад обліку не обліковує спожиту електроенергію.

Зазначене порушення зафіксовано працівниками Ужгородського РЕМ у відповідному акті про порушення ПКЕЕН № 93699 від 05.12.2011 року, який складено з участю ОСОБА_2 та ним підписаний. /а.с. 3/

Акт розглянуто 09.02.2012 року на засіданні комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН та нараховано ОСОБА_2 за спожиту без обліку електричну енергію 2295, 01 грн. /а.с. 4, 5/ На засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН ОСОБА_2 не з'явився, хоча був повідомлений про час засідання комісії.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 ЗУ „Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року за № 1357 Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією , затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року з наступними змінами.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про електроенергетику», відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Відповідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Оцінюючи як доказ акт про порушення ПКЕЕН № 93699 від 05.12.2011 року , суд зазначає наступне.

Відповідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Як вбачається з матеріалів справи акт про порушення ПКЕЕН № 93699 від 05.12.2011 року складено працівниками Ужгородського РЕМ - Цуренко А.В., Данило І.Я., Жганич Ю.В. Акт складено в присутності споживача ОСОБА_2 та ним підписаний. Будь - яких зауважень зі сторони споживача в акті не зафіксовано.

На день звернення до суду, в силу ст.ст. 6, 526, 626 - 631, 714 ЦК України, між Ужгородським РЕМ ПАТ «Закарпаттяобленерго» та ОСОБА_2 укладені договірні відносини, передбачені (регламентовані) Законом та ПКЕЕН.

Так, позивачем заведено на відповідача особовий рахунок, щодо підключення до своєї електромережі його помешкання, проте відповідач в свою чергу, самовільно споживає електричну енергію.

У відповідності до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов'язки виникають із з підстав зазначених в договорі та іншому правочинні, акті цивільного законодавства чи у зв'язку із завданням майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, при цьому особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб і не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (ст.ст. 12, 13 ЦК України).

За змістом ч. 4 ст. 26 Закону та п. 48 ПКЕЕН споживач енергії несе відповідальність згідно із законодавством України за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН, у т.ч. за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

В ході проведеного обстеження у відповідача по справі було виявлено порушення, а саме: змонтована розетка зі схованою електропроводкою. При включенні навантаження в дану розетку, електроприлади працюють, а прилад обліку не обліковує спожиту електроенергію.

Відповідач внаслідок вищевказаного порушення, заборгував грошові кошти в сумі 2295,01 грн., що становить 7049 кВт/год. недооблікованої електричної енергії. /а.с. 4/

У відповідності до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Такими збитками зокрема є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ч. 2 ст. 22 ЦК України).

З вищенаведеного вбачається, що за умови не порушення відповідачем обліку електричної енергії, позивач отримав би дохід у вигляді оплати Відповідачем фактично спожитої та облікованої приладом обліку відповідної кількості електричної енергії, що в свою чергу не потребувало б застосування Порядку та Методики для визначення обсягу та вартості спожитої електричної енергії Відповідачем за період, протягом якого мало місце порушення ПКЕЕН.

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 ЦК України), тобто коли для визначення їх розміру застосовуються різного роду розрахунки, в т.ч. і встановлені Порядком та Методикою.

Згідно із ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Отже, за таких обставин вбачається, що відповідачем по справі, шляхом порушення умов Договору, норм Закону та ПКЕЕН завдано енергопостачальнику збитків, оплату яких відповідач у порядку та строки, вказані в розрахунковому документі і самому Договорі, в добровільному порядку не здійснив.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 60 ЦПК України - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» Ужгородського РЕМ розмір завданих збитків в сумі 2295,01 грн. є підставними і такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.88 ч.1 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати, а саме сплачений судовий збір у сумі 243,60 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", ст. ст.10, 11, 60-63, 88, 208, 209, 212-218, 224-226 ЦПК України, ст. 625 ЦК України, суд,-

вирішив:

Позовні вимоги ПАТ «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення суми завданих збитків - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» в особі Ужгородського РЕМ суму завданих збитків в розмірі 2295,01 грн. (дві тисячі двісті дев'яносто п'ять) гривень 01 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» в особі Ужгородського РЕМ сплачений ними судовий збір у сумі 243,60грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали учать у справі але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца