Провадження №2/760/4553/15
Справа №760/9560/15-ц
У Х В А Л А

/про повернення позовної заяви/

26 травня 2015 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Орган опіки і піклування Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації, Прокуратура Солом'янського району м. Києва про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В :

15.05.2015 року позивач звернувся до суду з позовом і просить позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_3 та сина ОСОБА_4.

Ухвалою судді від 20.05.2015 року позивачу був наданий строк для усунення недоліків позовної заяви.

Підставою для постановлення ухвали стала та обставина, що позовна заява є неприйнятною з точки зору діючого законодавства, оскільки нагадує художній твір про життя родини та інших осіб та містить зайву деталізацію, у зв'язку з чим важко сприймається та не відповідає вимогам, що пред'являються до процесуального документу.

Так, за змістом ухвали від 20.05.2015 року позивач мав привести позовну заяву в відповідність з вимогами ст.119 ЦПК України, а саме: викласти зміст позовних вимог та обставини, якими вони обґрунтовуються, а також зазначити докази, обставини що дають підстави для позбавлення батьківських прав.

22.05.2015 року на виконання ухвали судді позивачем подано до суду уточнену позовну заяву, в якій, як і в попередній, позивач наводить свої припущення щодо зайняття матері відповідача чорною магією, посилаючись на думки народних цілителів та екстрасенсів, думки щодо природи виникнення хвороб у його дітей.

Підстав для позбавлення відповідача батьківських прав , передбачених ст. 164 СК України , доказів на яких ґрунтуються позовні вимоги уточнена позовна заява не містить.

Тобто, ухвала судді про усунення недоліків позовної заяви позивачем виконана не була, недоліки позовної заяви не усунуті.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з викладеного вище та даної норми закону, невиконання позивачем ухвали судді та вимог ст.119 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та має бути повернута позивачу.

При цьому враховується, що Цивільний процесуальний кодекс України не встановлює та не вимагає конкретної форми викладу позовних вимог, а надає право позивачу вільно викласти їх зміст, оскільки ст.ст.27, 31 ЦПК України позивачу надано право уточнити їх шляхом зміни підстав та предмету позову та їх обґрунтування.

В той же час, відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України.

У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам ст.ст.119, 120 ЦПК України, суддя відповідно до вимог ст.121 ЦПК постановлює ухвалу,в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху і надає строк для усунення недоліків.

Відповідно до п.п.3 п.7 даної постанови лише якщо порушення правил ст.ст.119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду.

В статті 31 ЦПК України зазначено, що позивач до початку розгляду судом справи по суті має право шляхом подання письмової заяви змінити підставу позову, тобто: обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об?єктивуються у поданих доказах.

Верховний Суд України у своїх численних роз'ясненнях відзначає, що під підставами позову, які згідно зі ст. 31 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Крім того, ст.130 ЦПК України передбачено проведення попереднього судового засідання з метою з'ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи.

Зокрема, у попередньому судовому засіданні у позивача суд повинен з'ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимог (який спосіб захисту свого права він обрав).

При цьому питання про необхідність проведення попереднього судового засідання вирішується суддею під час відкриття провадження у справі, тобто у разі відповідності поданої позовної заяви вимогам ст.119 ЦПК та рішення про відкриття провадження в справі, а не для приведення позовної заяви у відповідність з вимогами закону.

Про це ж зазначено і в п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року.

Так, подана позивачем до суду позовна заява вимогам закону не відповідала, ухвала суду про усунення недоліків позовної заяви ним не виконана, а тому усунути її недоліки, виходячи з її змісту, в порядку ст.130 ЦПК України чи в судовому засіданні неможливо.

При цьому також враховується, що відповідно до ст.31 ЦПК України сторони мають рівні процесуальні права та обов'язки.

З даної норми закону випливає, що сторони в цивільному процесі наділяються рівними можливостями щодо відстоювання своєї позиції в цивільній справі.

Виходячи з даної норми закону, змісту та форми позовної заяви, недоліки якої не були усунуті позивачем відповідно до ухвали судді, відповідачі в справі позбавляються можливості реалізувати свої права, визначені ст.31 ЦПК України, та визначитися з обсягом вимог позивача та запереченнями на позов.

Враховуючи дані норми закону, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України « Про судовий збір» при поверненні заяви ухвалою суду повертається і сплачена сума судового збору.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір»,суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Орган опіки і піклування Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації, Прокуратура Солом'янського району м. Києва про позбавлення батьківських прав вважати неподаною та повернути.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення порушень, викладених в ухвалі судді від 20.05.2015 року та приведення позовної заяви у відповідність з вимогами закону.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 243,60 грн., сплачений ним 15.05.2015 року в УДКСУ Солом'янського району м. Києва на р/р 0010,МФО 820019 квитанцією № 2552.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: