Дата документу Справа №
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 235/6410/14-ц Головуючий у 1-й інстанції Величко О.В.
Номер провадження № 22ц/778/2635/15 суддя-доповідач Панкеєв О.В.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2015 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Запорізької області у складі головуючого судді Осоцького І.І.,

суддів Панкеєва О.В., Трофимової Д.А.,

при секретарі Буримі В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Новоєлизаветівської селищної ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И Л А:

25.11.2014 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Новоєлизаветівської селищної ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3. Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка загальною площею 5,1555 га, яка належала покійному на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1 від 25.03.2010 року. Він залишився єдиним спадкоємцем після смерті батька, оскільки його мати, ОСОБА_4, померла раніше ІНФОРМАЦІЯ_2. Він не зміг своєчасно звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини через те, що відбував покарання з 28.06.2011 року по 24.07.2014 року за вироком Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 14.12.2001 року.

У зв'язку з зазначеним, просив суд надати йому додатковий строк терміном 3 місяці, який буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька, ОСОБА_3.

Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2015 року у задоволені позову відмовлено.

На зазначене рішення суду ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно до вимог ст. 309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Рішення суду першої інстанції не відповідає зазначеним положенням закону.

Судом встановлено, що згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 на праві власності належить земельна ділянка площею 5,1555 га, що розташована на території Новоєлизаветівської сільської ради Красноармійського району Донецької області ( а.с. 10). ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 ( а.с. 6).

Позивач ОСОБА_2, який є сином померлого ОСОБА_3 ( а.с. 5) з 28.06.2011 року по 24.07.2014 року відбував покарання за вироком Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 14.12.2001 року ( а. с. 8) та у зв'язку з вказаною обставиною своєчасно в шестимісячний термін не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Знаходження позивача в місцях позбавлення волі за вироком Красноармійського міськрайонного суду від 14.12.2001 року в період з 28.06.2011 року по 24.07.2014 року суд визнав поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. ( а.с.8)., проте відмовив у задоволені позову оскільки, ОСОБА_2 оскільки спадщина після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, не відкривалась, із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався. ( а.с. 19,20).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За правовою позицією Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи № 6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296-1299 ЦК України.

Таким чином, підставою для відмови у задоволені позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини особі, яка пропустила встановлений законом 6 місячний строк з дня відкриття спадщини може бути її заява про відмову від права на спадщину, або відсутність поважних (об'єктивних) причин у пропуску строку для прийняття спадщини.

Отже, відсутність спадкової справи, як і письмової заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, при наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для відмови у задоволені позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Суд першої інстанції, у порушення вимог ст. ст. 212-214 ЦПК України, зазначені вимоги закону не врахував, та при наявності поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини безпідставно відмовив у задоволені вимог ОСОБА_2

Оскільки рішення суду не відповідає нормам матеріального права, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Керуючись ст., ст. 307, 309, 313, 317 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 23 лютого 2015 року у цій справі скасувати. Ухвалити нове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці з дня набуття цим рішенням законної сили для прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, проте може бути оскаржене до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді