Справа № 758/6279/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ларіонової Н. М. ,

при секретарі - Малявко І. І.,

за участю позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м.Київі про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на частку нерухомого майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

В червні 2015 р. позивачі звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просили визнати сумісною власністю квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, шляхом визнання за позивачкою право власності на частку квартири, як на частку в спільній сумісній власності, та на частку квартири у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4, а за позивачем - та на частку квартири у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді вищевказаної квартири, котра знаходиться у ЖБК«Верстат-6» та за яку померлий ОСОБА_4, будучи членом кооперативу та перебуваючи у шлюбі з позивачкою ОСОБА_1, 20.12.1992 року сплатив у повному обсязі суму пайового внеску у розмірі 10 252,5 крб., що підтверджується довідкою ЖБК «Верстат-6» №17/12 від 17.12.2014 року. 12.03.2015 року позивачі у встановлений законом термін для прийняття спадщини звернулися додержавного нотаріуса Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори,але одержати свідоцтво про права на спадщину немає можливості, оскільки при своєму житті ОСОБА_4 не зареєстрував своє право власності на вказану квартиру. Єдиними спадкоємцями першої черги після померлого ОСОБА_4 є дружина померлого ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1, ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 та донька ОСОБА_3 яка у встановлені законодавством строки подала державному нотаріусу Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадкування на користь своєї матері ОСОБА_1

Ухвалою суду від 15.06.2015 р., згідно ст.33 ЦПК України, Київська міська рада, як неналежний відповідач, була замінена на ОСОБА_3, як ще одного спадкоємця за законом 1 черги.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала свої позовні вимоги в повному обсязі та дала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві обставинам, вказавши, що після смерті її чоловіка вона зі своїми дітьми прийняли спадщину, подавши до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, але не має можливості оформити в установленому порядку спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, яким є квартира, оскільки спадкодавець за час свого життя не зареєстрував документи на той час в БТІ, а потім в органах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно правовстановлюючий документ на житло, у такий спосіб не оформивши своє право в установленому порядку. Додала, що перебувала з померлим у зареєстрованому шлюбі з липня 1973 р. та виплачувала пайові внески за квартиру разом з чоловіком із сумісних коштів. Тому вона претендує на 1/2 частину спірної квартири як дружина, оскільки квартира є сумісним майном подружжя, а друга 1/2 частина є спадковим майном, яка підлягає розподілу між 3 спадкоємцями: вона, син (позивач) та дочка (відповідачка). Дочка відмовилася від своєї частки на її користь, тому позивачка претендує ще в порядку спадкування на 1/3 частину спадку (2 частини по 1/6). Після смерті чоловіка вона несе витрати по оплаті квартири на комунальних послуг.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав свої позовні вимоги в повному обсязі та пояснив, що він, як спадкоємець за законом першої черги після смерті свого батька ОСОБА_4, має право на 1/6 частину спадкового майна, але не може реалізувати своє право на отримання свідоцтва про право на спадщину та виділити належні йому частки зі спадкового майна, оскільки спадкодавець за час свого життя не зареєстрував своє право власності на вказану квартиру.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі та пояснила, щоу встановлені законодавством строки подала державному нотаріусу Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадкування на користь своєї матері ОСОБА_1 Всі правові наслідки відмови від спадщини їй були роз'яснені нотаріусом. На частку спадщини після смерті батька, як спадкоємець за законом 1 черги, вона не претендує.

Представник третьої особи, будучи повідомленим про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, до судового засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, за таких підстав.

Згідно із ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Матеріалами справи встановлено, що спірним майном є 3-кімнатна квартира загальною площею 69,6 кв.м в будинку АДРЕСА_1.

Встановлено, що вказана квартира була надана ОСОБА_4, як члену ЖБК з 03.04.1978 р., на сім'ю з 3 осіб (він, дружина ОСОБА_1, син ОСОБА_2) згідно ордеру від 26.04.1978 р., виданому виконкомом Київської міської ради.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що сума пайового внеску за вищевказану квартиру в розмірі 10 252,5 крб. була повністю сплачена ОСОБА_4, як членом ЖБК «Верстат-6», 20.12.1992 р., в період перебування у зареєстрованому шлюбі з позивачкою по справі ОСОБА_1 (шлюб зареєстровано 12.08.1973 р. сільським ЗАГС Сквирського району Київської області актовим записом № 16).

Відповідно до ст.22 ч.1 КпроШС України (який діяв на час виникнення спірних правовідносин) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю.

Статтею 28 ч.1 КпроШС України (який діяв на час виникнення спірних відносин) передбачена рівність часток подружжя на майно, що є їх спільною сумісною власністю.

Таким чином, вищевказана спірна квартира є сумісним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4, де частки дружини та чоловіка є рівними, отже, можливо визнати майно спільним майном подружжя, в зв'язку з чим кожний з подружжя ОСОБА_4 мав по 1/2 частці.

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 Заповіту померлий не залишив. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/2 частини вищевказаної квартири.

Відповідно до ст.1261 ЦК України першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Приписами ч.1 ст.1278 ЦК України встановлено, що частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. В зв'язку з чим, спадщина після смерті спадкодавця ОСОБА_4 підлягала розподілу між 3 спадкоємцями в рівних частках, тобто по 1/6 частині кожному.

Згідно копії спадкової справи Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини за законом звернулись ОСОБА_1, дружина померлого, ОСОБА_2, син померлого і донька ОСОБА_3, яка подала заяву про відмову від спадкування на користь своєї матері ОСОБА_1

Відповідно до ст.1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитись від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Таким чином, 1/6 частка, на яку має право ОСОБА_3, як спадкоємиця першої черги, перейшла до ОСОБА_1, яка має право, в зв'язку з відмовою, в порядку спадкування за законом на 1/3 частину спірної квартири (1/6 + 1/6). Позивач ОСОБА_2 має право на 1/6 частину спірної квартири в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4

Постановою Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 12.03.2015 р. позивачам по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, на частини квартири АДРЕСА_1. Відмова мотивована тим, що спадкоємцями не надано правовстановлюючі документи щодо підтвердження права власності померлого на квартиру..

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивачі по справі не оформила спадщину у нотаріальній конторі, оскільки правовстановлюючий документ - довідка про виплату пайових внесків - не була при житті ОСОБА_4 зареєстрована в Бюро технічної інвентаризації м.Києва, яким на той час призводилася реєстрація нерухомого майна. Крім того, діючий на той час ЦК України (в ред..1963 р.) не передбачав обов'язкову реєстрацію та не пов'язував набуття права власності на нерухомість з її реєстрацією в БТІ. Після смерті ОСОБА_4 такий документ не може бути зареєстрований, оскільки згідно ст. 346 п. 11 ЦК України право власності припиняється у зв'язку зі смертю власника.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

На підставі ст.16 ч.2 п.1 ЦК України способом захисту цивільних справ є визнання права.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивачі позбавлені іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права і інтереси відповідачів або інших осіб.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв'язку з чим підлягають повному задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст..328, 1261, 1267, 1268, 1267, 1270 ЦК України, ст.ст.22, 28 КпроШС України, керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 212, 213, 214-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м.Київі про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на частку нерухомого майна та визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 69,6 кв.м, сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_1: право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 69,6 кв.м, на праві спільної сумісної власності подружжя; право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 69,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, а загалом право власності на 5/6 частин квартири АДРЕСА_1, загальною площею 69,6 кв.м.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 69,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова