ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/681/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"21" січня 2015 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого-судді Дубаса В.А., при секретарі Ридзель О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м.Києві, Мірошніченко Тетяна Сергіївна про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач у вересні 2014 року звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 Обґрунтовували свої позовні вимоги тим, що ОСОБА_3 зареєстрований у вказаній квартирі, однак у ній не проживає з жовтня 2012 року, особистих речей відповідача у квартирі не має, витрат по утриманню квартири не несе, тому позивач просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням та зняти його з реєстраційного обліку.

Ухвалою суду (яку занесено до журналу судового засідання) від 26.11.2014 року за за власною ініціативою суду залучено у якості третьої особи без самостійних вимог - ОСОБА_6

Позивач та третя особа Мірошніченко Т.С. у судове засідання не з'явились, однак подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, просили позовні вимоги задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

Третя особа: Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м.Києві свого представника у судове засідання не направив, однак подав до суду заяву про розгляд справи без участі його представника, просив винести рішення згідно вимог чинного законодавства.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідачів та ухвалити заочне рішення відповідно до ст.ст. 169 ч. 4, 224-226 ЦПК України, оскільки позивач не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_7 на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу від 22.04.1998 року (зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна 04.05.1998 року за реєстровим № 8590) /а.с.10/ та свідоцтвом про право на спадщину за законом від 11.01.2005 року.

ОСОБА_7 19.07.2008 року уклала шлюб з ОСОБА_8 та змінила своє прізвище на "Мірошніченко", що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, актовий запис №542 /а.с.8/.

Відповідно до довідки Форми №3 ЖЕД №201 від 10.09.2014 року у вказаній квартирі зареєстровані: ОСОБА_2 (1964 року народження, власник рахунку), ОСОБА_3 (1969 року народження, чоловік), Мірошніченко Т.С. (1988 року народження, дочка), ОСОБА_9 (2009 року народження, онука) /а.с.11/.

Відповідач у квартирі АДРЕСА_1 не проживає, що підтверджується актами від 24.02.2014 року, від 24.04.2014 року, від 09.07.2014 року, які складено мешканцями будинку АДРЕСА_1 та завірено службовими особами ЖЕД №201 /а.с.13-15/. Речей особистого користування у квартирі немає, витрати по утриманню квартири відповідач не несе.

Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на свій розсуд. Відповідно до вимог Цивільного кодексу України право на проживання відповідача в спірній квартирі залежить від права самого власника і є похідним від нього.

Відповідно до ч.1 ст.383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Згідно зі ст.391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Оскільки позивач є власником квартири, вона має право, відповідно до положень ст.391 ЦК України, вимагати захисту порушеного права від особи, яка перешкоджає їм користуватися та розпоряджатися їх майном - квартирою.

Відповідно до ст.72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.

Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», наймач або член його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресовка кореспонденції, утворення сім'ї в іншому місці, переведення майна в інше жиле приміщення, виїзд в іншій населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк, тощо.

Частиною 1 ст. 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Водночас відповідачем у справі не надано суду жодних доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону частково, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити в частині вимог про визнання відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщенням.

Стосовно вимог про зобов'язання Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м.Києві зняти з реєстраційного обліку ОСОБА_3, суд вважає за необхідне відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» саме рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, є підставою для зняття особи з реєстраційного обліку, а отже покладення такого обов'язку додатково законом не вимагається.

Відповідно до ст. 88 ч. 1 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 60, 74, 76, 88, 169 ч. 4, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м.Києві, Мірошніченко Тетяна Сергіївна про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_5) таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_7, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) судовий збір у сумі 243 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

СУДДЯ В.А. ДУБАС