У Х В А Л А

27.11.2015 р. м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися в суд з позовною заявою до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

У пункті а) ч. 12 постанови від 22.12.1995 р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» Пленум Верховного Суду України розяснив, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., зі змінами від 01.09.2015 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0.4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0.4 розміру мінімальної заробітної плати.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня 1218 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як розяснено у п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (далі постанова постанови Пленуму № 10 від 17.10.2014 р.), у разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог. Якщо до суду звертаються кілька позивачів із вимогою немайнового характеру до одного або кількох відповідачів, коли ціна позову відсутня і частину кожного з позивачів у такій ціні визначити неможливо, а предмет позову за вимогами кількох позивачів є одним і тим самим, можлива сплата судового збору одним чи кількома з них у розмірі, передбаченому підпунктом 2 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Відповідно до п. 13 вказаної постанови Пленуму, якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Згідно прохальної частини позовної заяви позивачами одночасно заявляються три самостійні вимоги немайнового характеру (визнання протиправним та скасування рішення Ужгородської міської ради № 217 від 22.07.2011 р. та рішення Ужгородської міської ради № 519 від 24.05.2012 р., визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 3645391, скасування державної реєстрації державного акту на право власності на земельну ділянку) і одна вимога майнового характеру (визнання за позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку).

Таким чином, оскільки позивачами одночасно заявлені самостійні вимоги немайнового і майнового характеру, то кожна з них має бути оплачена судовим збором за визначеною законом ставкою для вимог майнового і немайнового характеру.

Позивачами до позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору в сумі 487.2 грн.

А тому позивачам необхідно доплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за майнову вимогу у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у відсотковому співвідношенні до ціни позову та за немайнові вимоги в сумі 974.4 грн. (487.2 х 2 = 974.4).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації залишити без руху.

Повідомити позивачам про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Сарай А.І.