Дунаєвецький районний суд Хмельницької області
Справа № 674/537/15-ц
Провадження № 2/674/312/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2015 року Дунаєвецький районний суд

Хмельницької області

в складі: головуюча - суддя Артемчук В. М.

при секретарі Мудрицькій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дунаївці цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4

про відшкодування матеріальної шкоди

(ціна позову 33900 грн.)

В С Т А Н О В И В :

15 квітня 2015 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з уточненими позовними вимогами до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 33 900,00 грн., посилаючись на те, що позивачка пустила сім'ю на тимчасове проживання, яка складається з п'яти чоловік: ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 і двох неповнолітніх дітей.

Сім'я мала у тимчасовому користуванні: будинок, город 30 соток, великий сад 40 яблунь, 14 слив, 11 горіхів і великий кущ сортового дерену.

Відповідачі дали позивачці завдаток в розмірі 20 375,00 грн., оскільки хотіли придбати будинок шахрайським шляхом, дали завдаток, щоб оформити договір купівлі-продажу, а другу половину грошей 20 375,00 грн. позивачці не надали.

Позивачка неодноразово зверталася до відповідачів, щоб надали кошти в розмірі 20 375,00 грн., оскільки тоді був би оформлений договір купівлі-продажу, але відповідачі гроші не надавали та продовжували проживати до листопада 2014 року, обманюючи, що гроші скоро будуть.

На протязі проживання, що складають 18 місяців, відповідачі завдали їй матеріальних збитків, зрізали родючу яблуню та сортовий дерен.

Кожен рік позивачка збирала 6 ящиків яблук, в кожному ящику по 30 кг., що виходить 180 кг.. Тепер потрібно чекати 18 років, щоб яблуня виросла дала такий урожай 3240 кг.. На даний час один кг яблук коштує 10 грн., за один рік яблуня давала доходу 2 160,00 грн., а за 18 років -32 400,00 грн..

Дерен давав позивачці кожен рік 3 відра врожаю, в цьому році відро дерену коштує 50 грн., а 3 відра - 150 грн., а за 10 років - 1500 грн..Разом виходить 33900,00 грн., а тому звернулася до суду і просить стягнути з відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживаючих в с. Гута-Яцковецька Дунаєвецького району Хмельницької області грошові кошти за незаконно самоправно зрізані фруктові родючі дерева яблуню та сортовий дерен в розмірі 33 900,00 грн..

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 повністю підтримала заявлений позов та пояснила, що господарство, на якому росли дерева, належало її батькові ОСОБА_6, який помер в 2011 році, спадкоємцями після його смерті є вона та її сестра, яка оформила спадщину. У неї для оформлення спадщини немає коштів. Сестра доручення не давала та не уповноважувала її звертатися до суду. А також позивачка зазначила, що вона не проживала в будинку з 2013 року по жовтень 2014 року. Будинок продавала і про продаж домовилася з відповідачами, які дали їй 20 375,00 грн. завдатку. Після отримання коштів дозволила їм проживати у будинку, про зрізання дерев не домовлялися, яблуні 35 років, а дерену 40 років, ці дерева давали врожай, чого зрізали дерева не знає, за розрахунком збитків не зверталася і робити цього не буде. В позові написала скільки можна отримати врожаю з дерев, не згідна, щоб оцінили одно дерево, а не те, який врожай воно давало і інших розрахунків надавати не буде.

Відповідачка ОСОБА_2 позов не визнала і пояснила суду, що купили хату у позивачки, дали їй аванс в розмірі 20 375,00 грн. та домовилися там проживати. Проживали там з вересня 2013 року по 26.10.2014 року, за цей період зрізали яблуню, оскільки там були сухі гілки, а стовбур розколений навпіл. Запитували в позивачки дозволу, що робити з яблунею, вона сказала, що можна зрізати, оскільки це вже їхнє та можна робити все, що заманеться. Дерен також заважав, він був старий, не родив та заважав ходити. В господарстві залишили дошки, цеглу, поробили ремонт у кімнатах, повертати це не хочемо.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні позов не визнав та пояснив, що в лютому 2013 року купили будинок у позивачки, дали їй половину грошей ціни будинку та домовилися ,що віддадуть решту, коли будуть документи. Яблуня була зламана на двоє та мішала ходити біля хвіртки, дерен також там ріс та заважав ходити по господарству. Запитували позивачку про яблуню, вона казала, що можемо робити, що хочемо.

Відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що в лютому 2013 року купили у позивачки хату, а дерева зрізали восени, був син позивачки, запитували його дозволу, вони були не проти зрізання дерев. Дерево залишилося в господарстві, а гілляки спалили.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши сторони, вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що власником домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 був померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6, що підтверджується копією технічного паспорта на будівлі особистої власності та копією свідоцтва про смерть.

Відповідно до ст.ст.1218,1220 ЦК України, внаслідок смерті особи відкривається її спадщина. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

До складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Згідно ст.ст.1297, 1299 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно; право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна.

Вимогами ст.60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог ч.1 ст.58, 59 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З матеріалів справи вбачається, що спадкоємцями на домоволодіння після смерті ОСОБА_7 є ОСОБА_8, яка прийняла спадщину і оформила 1/2 частини право власності домоволодіння та ОСОБА_1, яка прийняла спадщину, але не оформила право власності на 1/2 частини домоволодіння, що підтверджується копією технічного паспорта.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до вимог закону, зокрема ст.ст .81, 87 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини і єдиним правовстановлюючим документом щодо права власності на земельну ділянку з розташованими на ній багаторічними насадженнями є державний акт (свідоцтво) про право власності на землю. Відповідно і власником такої земельної ділянки та багаторічних насаджень може бути лише особа, якій видано такий державний акт (свідоцтво).

Згідно частини 3 статті 373 Цивільного кодексу України право власності на земельну ділянку поширюється на поверхневий (ґрунтовий) шар у межах цієї ділянки, на водні об'єкти, ліси, багаторічні насадження, які на ній знаходяться, а також на простір, що є над і під поверхнею ділянки, висотою та глибиною, які необхідні для зведення житлових, виробничих та інших будівель і споруд. Дана норма повністю кореспондується з частиною 2 статті 79 Земельного кодексу України.

На даний час позивачка не надала суду доказів, що вона є власником 1/2 частини домоволодіння та земельної ділянки на якій ростуть багаторічні насадження і такі судом не встановлено.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи .

Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (із змінами і доповненнями) Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв'язку з заподіянням шкоди майну.

Відповідно до копії акта від 13 березня 2014 року, складеного головою та депутатами Гуто-Яцковецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області встановлено, що на території домоволодіння, яке знаходиться в АДРЕСА_1 було зрізано: одну яблуню та один кущ дерену громадянкою ОСОБА_4 і що не заперечили в судовому засіданні відповідачі по справі.

Однак позивачка не надала суду обгрунтовних доказів на підтвердження суми завданих їй діями відповідачів збитків, а також не довела в судовому засіданні вину відповідачів в заподіянні збитків.

Таким чином, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявлений позов є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10,11, 60, 179, 212-215, 218 ЦПК України,ст.ст.316, 317, 386, 1166, 1297, 1299 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди (ціна позову 33900 грн.) відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Хмельницької області через Дунаєвецький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуюча:/підпис/

Вірно:

Суддя Дунаєвецького райсуду В. М. Артемчук