Провадження № 2-92/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Демидовської А.І.

при секретарі Ковальчуку В.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просила суд постановити рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 (суб'єкта підприємницької діяльності) суму пені в розмірі 5 100, 00 (п'ять тисяч) 00 коп. за затримання виконання робіт.

В обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що 4 липня 2013 року між суб'єктом підприємницької діяльності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір на виконання монтажних робіт, (надалі іменується «Договір»), згідно з яким Відповідач зобов'язується на протязі 12-ти робочих днів, з дня підписання Договору, виконати роботи визначенні пунктом 2.1.1 Договору за адресою Позивача: АДРЕСА_1. Вартість робіт за Договором становила 30 000 (тридцять тисяч) гривень.

09 серпня 2013 року між Позиввачем та Відповідачем було укладено Додаткову угоду №1 до Договору від 24 липня 2013 року, де сторони домовились доповнити розділ ; Договору пунктом 4.5. Згідно якого, за затримання виконання робіт, визначених пунктом 2.1.1 Виконавець сплачує пеню в розмірі 0,5 % від суми замовлення за кожен день прострочки.

12 вересня 2013 року між Позивачем та Відповідачем було підписано Акт приймання-передачі виконаних робіріт. З чого виходить, що Відповідач затриманняв виконання робіт згідно з Договором на 34 дні, що призвело до порушення умов Договору зі сторони Відповідача.

За порушення умов договору та підрахунками Позивача, Відповідач за затримання виконання робіт, визначених пунктом 2.1.1 Договору, зобов'язаний сплатити позивачу за затримку виконання робіт пеню у розмірі 5 100, 00 грн.

Позивач в судовму засіданні підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити посилаючись на обставини справи викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з'явися, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чинном.

Суд вислухавши думку позивача всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, 4 липня 2013 року між суб'єктом підприємницької діяльності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір на виконання монтажних робіт, (надалі іменується «Договір»), згідно з яким Відповідач зобов'язується на протязі 12-ти робочих днів, з дня підписання Договору, виконати роботи визначенні пунктом 2.1.1 Договору за адресою Позивача: АДРЕСА_1. Вартість робіт за Договором становила 30 000 (тридцять тисяч) гривень.

09 серпня 2013 року між Позиввачем та Відповідачем було укладено Додаткову угоду №1 до Договору від 24 липня 2013 року, де сторони домовились доповнити розділ ; Договору пунктом 4.5. Згідно якого, за затримання виконання робіт, визначених пунктом 2.1.1 Виконавець сплачує пеню в розмірі 0,5 % від суми замовлення за кожен день прострочки. За підрахунками Позивача, Відповідач затримав виконання робіт на 34 дні.

Однак суд не може погодитись з строком затримання виконання робіт та сумою пені, чку просить стягнути Позивач з Відповідача.

Стаття 509 ЦК України встановлює, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У відповідності до положень ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За правилами ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. (ст. 205 ЦК України )

Згідно зі ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Частиною третьою статті 858 ЦК України встановлено, якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. При цьому, за змістом частини другої ст. 627 цього Кодексу у договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів.

Згідно до укладеного договору встановлено, згідно п. 2.1.1 укладеного Договору виконавець зобов'язаний виконати роботу напротязі 12 робочих днів, тобто пеня за затримання виконаних робіт повина рахуватися робочими днями.

Згідно додаткової Угоди № 1 від 09 серпня 2013 року до Договору від 24 липня 2013 року, у разі прострочення договору Виконавець сплачує пеню в розмірі 0,5 % від суми замовлення за кожен робочий день прострочки.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь пеню у розмірі 5 100 грн., за 34 прострочених дні. Однак судом встановлено, що позивачем в обрахунок прострочених днів включено також вихідні дні, що в свою чергу договором не передбачено. Тому, правильним підрахунком прострочення Договору являється 23 дні, розмір пені за які становить 3 450 грн.

Частиною першою статті 88 ЦПК України встановлено, що строні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, в зв'язку з чим, суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 243, 60 грн.

На підставі викладеного та керуючись стст. 1, 10 Закону України «Про захист прав споживачів», стст. 3, 23, 509, 526, 627 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 31, 60, 61, 79, 88, 208, 209, 212 - 218 Цивільного процесуального кодексуУкрайни, суд ,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (суб'єкта підприємницької діяльності) на користь ОСОБА_1 суму пені в розмірі 3 450 (три тисячі чотириста п'ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (суб'єкта підприємницької діяльності) на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ: А.І. Демидовська