05.05.2015 Справа № 363/5384/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2015 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Скарлат О.І.

при секретарі Смілянець І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: державний нотаріус Вишгородської районної нотаріальної контори Київської області Загвоздіна А.М. про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач в грудні 2014 року звернулася з даним позовом до суду, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її чоловік ОСОБА_3.

Відповідно до заповіту від 28 вересня 2010 року за № 2-1676, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М., ОСОБА_3 заповів позивачу все його майно, що буде йому належати на день його смерті де б воно не було та з чого б воно не складалось, а також все те, на що він за законом буде мати право.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належний йому садовий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Звернувшись до Державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області з приводу оформлення спадкових прав на садовий будинок, державний нотаріус відмовив позивачу, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку відсутності правовстановлюючого документу на даний садовий будинок.

Зважаючи на вказані вище обставини, позивач просить визнати за неюправо власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року на спадкове майно - садовий будинок АДРЕСА_1.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги, просить їх задовольнити в повному обсязі.

Новосілківська сільська рада Вишгородського району Київської області в судове засідання свого представника не направила, повідомлена належним чином, направила суду заяву в якій просила розглянути справу без участі їх представника.

Державний нотаріус Вишгородської районної нотаріальної контори Київської області Загвоздіна А.М. у судове засідання не з»явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи без її участі.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 05 червня 2003 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 уклали шлюб, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1, зареєстроване відділом реєстрації актів громадянського стану Дніпровського району м. Києва, актовий запис № 626.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 262.

Відповідно до заповіту від 28 вересня 2010 року за № 2-1676, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М., ОСОБА_3 заповів позивачу все його майно, що буде йому належати на день його смерті де б воно не було та з чого б воно не складалось, а також все те, на що він за законом буде мати право.

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, а саме: садовий будинок АДРЕСА_1.

Позивач прийняв спадщину, шляхом подання 20 січня 2012 року заяви № 52 про прийняття спадщини до Вишгородської районної державної нотаріальної контори. На підставі поданою позивачем заяви Вишгородською районною державною нотаріальною конторою Київської області була відкрита спадкова справа та внесена до спадкового реєстру за № 24/2012, що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі.

Звернувшись до Державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області з приводу оформлення власності на житловий будинок, державний нотаріус роз'яснив позивачу, що у випадку відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на даний житловий будинок, видача свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на це нерухоме майно не є можливою.

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого ІНФОРМАЦІЯ_1 року Державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М., ОСОБА_3 являється власником садового будинку з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 37,6 кв. м., який збудований в 1985 році., що належав спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Одинадцятою Київською державною нотаріальною конторою 29 вресня 2009 року за реєстровим номером № 2-1565, зареєстрованго в Комунальному підприємстві Київської обласної ради «Вишгородське бюро технічної інвентаризації» 21 грудня 2009 року в книзі:2, номер запису: 329.

Згідно витягу про реєстрацію в Спадкокому реєстрі від ІНФОРМАЦІЯ_1 року, ОСОБА_5 є спадкодавцем, а ОСОБА_3 спадкоємцем садового будинку, загальною площею 37,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна у порядку доступу нотаріусів від 31 жовтня 2014 року, ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, 2-1565, виданого 29 вересня 2009 року, Одинадцятою Київською державною нотаріальною конторою, належить вищезазначений садовий будинок.

Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов"язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов"язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. ст. 1296, 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст. 1299 ЦК України якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов'язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна (ст. 182 цього кодексу). Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна.

Як вбачється з матеріалів спарви, позивач отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 31.10.2014 року на земельну ділянку площею 0, 0499 га , яка розташована на території: АДРЕСА_1 на якій розташований спірний будинок. належної ОСОБА_5, спадкоємцем якого був його син ОСОБА_3 , який прийняв спадщину , але не оформив своїх спадкових прав.

Таким чином, оскільки садовий будинок ОСОБА_3, який прийняла спадщину, але не оформив спадкових прав на день смерті, то він є спадковим майном, яке входить до складу спадщини після її смерті.

Зважаючи на те, що вказаний садовий будинок належав спадкодавцю , при цьому позивач як єдиний спадкоємець за заповітом прийняла спадщину у спосіб, встановлений ст.1269 ЦК України, оформити свої спадкових прав в позасудовому порядку не може , суд приходить до висновку, що вимоги позивача про визнання за нею права власності на майно в порядку спадкування за законом є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 60,212-215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року на спадкове майно - садовий будинок АДРЕСА_1.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області протягом 10 днів з дня його проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.І.Скарлат