Києво-Святошинський районний суд Київської області
Провадження № 2/369/674/15
06.02.2015 року Києво - Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Ковальчук Л.М.
при секретарі Рябець А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У листопаді 2014 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 16 травня 1987 року Фастівським міським відділом РАЦС Київської області між ними було зареєстровано шлюб, актовий запис № 153.
Від шлюбу вони мають двох дітей - сина ОСОБА_3, 1988 року народження, та дочку ОСОБА_4, 1992 року народження.
Протягом останніх років відносини між подружжям почали поступово погіршуватися, між ними відсутні повага та взаєморозуміння. ОСОБА_1 вважає, що шлюб між ними існує формально.
Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_1 просила суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, зареєстрований 16 травня 1987 року Фастівським міськвідділом РАЦС Київської області за актовим записом № 153, та стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.
Оскільки позивач у поданій суду заяві не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, а відповідач належним чином повідомлений про час, дату і місце розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Суд, з'ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що з 16 травня 1987 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1.
Від шлюбу подружжя має сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2, та дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3.
Спільне життя між ними не склалося через несумісність поглядів на життя, між подружжям втрачені повага та взаєморозуміння.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2014 року сторонам надано строк для примирення, однак, як зазначала у поданій суду заяві позивач ОСОБА_1, заходи суду щодо їх примирення позитивного результату не дали.
Згідно вимог ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач ОСОБА_1 просила залишити їй прізвище «ОСОБА_1», а тому суд залишає прізвище позивачці після розірвання шлюбу - ОСОБА_1.
Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 243 грн. 60 коп. слід стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. ст. 88, 213, 215, 218 ЦПК України, суд, -
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 16 травня 1987 року відділом РАЦС Фастівського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 153, розірвати.
Прізвище позивачки ОСОБА_1 після розірвання шлюбу - ОСОБА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду або шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення в разі відсутності осіб, які брали участь у справі, під час проголошення судового рішення.

Суддя Ковальчук Л.М.