Справа №451/1874/14-ц
Провадження № 2/451/60/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2015 року м.Радехів

Радехівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого-судді Мулявка О.В.

при секретарі судового засідання Юрченко В.В.

за участі представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні залу суду м.Радехів справу за позовом ОСОБА_2 до Бишівської сільської ради Радехівського району, третя особа Відділ Держземагентства у Радехівському районі Львівської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

12 грудня 2014 року до суду із позовною заявою звернувся ОСОБА_2, відповідно до вимог якої просить визнати за ним право власності на земельну ділянку площею 3,4970га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Бишівської сільської ради Радехівського району Львівської області, в порядку спадкування після смерті його батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його батько ОСОБА_3.

У склад спадкового майна, що залишилось після смерті спадкодавця, увійшла земельна ділянка площею 3,50га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Бишівської сільської ради і, яка належала спадкодавцю ОСОБА_3 на праві приватної власності.

Після смерті спадкодавця, позивач звернувся до Радехівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Однак, видати свідоцтво про право на спадщину на вказану вище земельну ділянку нотаріальна контора не може, оскільки відсутній оригінал Державного акту на право приватної власності на цю земельну ділянку та наявні розбіжності у площі ділянки, вказаній у акті, із даними державного земельного кадастру.

Зазначає, що відповідно до Інструкції про заповнення бланків державних актів на право власності на земельну ділянку і на право постійного користування земельною ділянкою, що затверджена наказом Держкомзему від 22.06.2009р. №325, організацію робіт з видачі державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою у разі виявлення землевласником (землекористувачем) у виданому державному акті орфографічних або технічних помилок, втраті (пошкодженні) державного акта - здійснюють Головні управління Держкомзему в районах, за заявою власника ділянки.

Від так, оскільки в даному випадку ОСОБА_3 помер, оригінал Державного акту на право приватної власності на землю відсутній та у такому містяться неточності щодо площі ділянки, наведене унеможливлює подачу належних документів нотаріусу, що в свою чергу робить неможливим видачу йому свідоцтва про право на спадщину, а тому за захистом своїх прав він вимушений звертатися до суду.

Повноважний представник позивача у судовому засіданні вимоги підтримав у повній мірі та дав пояснення з приводу таких аналогічно, викладеним у заяві (а.с.2-3). Окрім цього наголосив, що інших спадкоємців на майно померлого не має, оскільки мама позивача і дружина померлого - ОСОБА_4 відмовилася від своїх спадкових прав. Позов просить задоволити.

Представник відповідача - Бишівської сільської ради Радехівського району у судове засідання не з'явився, надавши письмову заяву із визнанням позовних вимог, просить розгляд справи здійснювати без його участі (а.с.21).

Також і представник третьої особи у судове засідання не з'явилася, надавши при цьому письмовий відзив на позовну заяву, із якого не визначається наявність заперечень сторони на вимоги ОСОБА_2 (а.с.24).

Вислухавши пояснення представника позивача та дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань.

У відповідності до положень ст.11 та ст.60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 3,50га, що передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва відповідно до розпорядження голови Радехівської райдержадміністрації №193 від 22.04.1999 року і знаходиться така на території Бишівської сільської ради Радехівського району (а.с.6).

Окрім цього, із копії Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку вбачається, що площа земельної ділянки із кадастровим номером :06:000:0042, що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 та розташована на території Бишівської сільської ради Радехівського району, становить 3,4970га (а.с.10).

Таким чином, у даному випадку, судом констатовано наявність розбіжностей у площі земельної ділянки, вказаній у акті, із даними державного земельного кадастру.

Згідно Інструкції про заповнення бланків державних актів на право власності на земельну ділянку і на право постійного користування земельною ділянкою, що затверджена наказом Держкомзему від 22.06.2009р. №325, організацію робіт з видачі державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою у разі виявлення землевласником (землекористувачем) у виданому державному акті орфографічних або технічних помилок, втраті (пошкодженні) державного акта - здійснюють Головні управління Держкомзему в районах.

Окрім цього, цією Інструкцією визначено, що для отримання нового державного акта землевласнику (землекористувачу) необхідно письмово звернутися до відповідного територіального органу Держкомзему і новий державний акт видається тільки на ім'я власника (спадкодавця) взамін зіпсованого або втраченого.

Зазначене та смерть ОСОБА_3 - власника земельної ділянки, унеможливлює, як видачу Державного акту взамін зіпсовано, а в подальшому і втраченого, так і можливість позивачу реалізувати свої спадкові права у позасудовому порядку.

Після смерті ОСОБА_3 (а.с.7) відкрилася спадщина за законом, яку після відмови від своїх спадкових прав ОСОБА_4 (а.с.26), фактично прийняв ОСОБА_2 - син померлого (а.с.5,27).

У відповідності до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, а до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України).

Згідно ст.ст.1217,1258 Цивільного кодексу України спадкування майна померлого громадянина може здійснюватися за законом чи за заповітом і спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1 ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Таким чином, узагальнюючи вищенаведене, із врахуванням обставин справи, зокрема і щодо відмови дружини померлого від своїх спадкових прав, рекомендацій Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у п.п.3.1,3.5 узагальнення судової практики від 16.05.2013р. №24-753/0/4-13, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а від так підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст.10,11,60,209,212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку площею 3,4970га, із кадастровим номером :06:000:0042, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Бишівської сільської ради Радехівського району Львівської області, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Львівської області через Радехівський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

ГоловуючийМулявка О. В.