У Х В А Л А Справа № 638/2556/15-ц

провадження 2-з/638/114/15

20.03.2015р. Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шестака О.І.,

при секретарі Зацевій В.Г.

розглянувши справу за позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання недійсним договір іпотеки

в с т а н о в и в:

24.02.2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить суд визнати недійсним договір іпотеки, укладений 22 січня 2015 року між нею та ОСОБА_2, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстрований в реєстрі за № 49 та щодо якого здійснений запис № 8466284 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки.

25.02.2015 року позивач подала клопотання про накладення арешту на квартиру та витребування документів, яким просила забезпечити позовні вимоги шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, заборонивши її відчуження, в тому числі шляхом продажу, дарування, обміну, іпотеки чи виконання цих та будь-яких інших правочинів щодо неї, а також зобовязати приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 надати суду для огляду в судове засідання в оригіналах та у засвідчених належним чином копіях для залучення до матеріалів цивільної справи реєстр нотаріальних дій із записами вчинених нотаріальних дій, здійснених в день 22.01.2015 року; реєстр нотаріальних дій із записами вчинених нотаріальних дій, здійснених в будь-який інший день, які стосуються укладення ОСОБА_1 договору позики та договору іпотеки; другий примірник договору позики, укладеного ОСОБА_1 22.01.2015 року; другий примірник договору іпотеки, укладеного ОСОБА_1 22.01.2015 року із ОСОБА_2; другі примірники заяв, додатків до них та будь-яких інших документів, які були укладені, підписані чи надані сторонами договору позики та договору іпотеки, укладених за участю ОСОБА_1 22.01.2015 року, або які надані будь-якими іншими особами для укладання ОСОБА_1 22.01.2015 року договору позики та договору іпотеки.

19.03.2015 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_4 надав через канцелярію суду заяву, в якій просив розглянути клопотання позивача про накладення арешту на квартиру до винесення ухвали про порушення провадження у справі. До заяви представник позивача додав письмові пояснення позивача щодо поданого клопотання про накладення арешту на квартиру та витребування документів, в якому позивач зазначила додаткове обґрунтування раніше поданого клопотання.

У клопотанні про накладення арешту на квартиру та витребування документів позивач навів обґрунтування своєї позовної заяви, згідно якого вказує, що строк виконання основного зобовязання (повернення позики), яке забезпечене договором іпотеки, зазначений різною датою: згідно договору іпотеки від 22.01.2015р. - до 17 квітня 2015 року;. а згідно Витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 32569167 від 22.01.2015 року строк виконання основного зобовязання вказаний 22.02.2015р.,про що зазначено у відомостях, внесених щодо актуальної інформації про державну реєстрацію іпотеки в розділі «Відомості про основне зобовязання».

Також у позові позивач зазначила, що у договорі іпотеки відсутні підпис та печатка приватного нотаріуса ОСОБА_3 під підписами іпотекодержателя та іпотекодавця; в п.1. договору іпотеки зазначено про те, що іпотекодавець (позивач) уклала 22.01.2015р. з приватним нотаріусом ОСОБА_3 договір позики.

Позивач зазначає, що вона не укладала з приватним нотаріусом договору позики та не отримувала від приватного нотаріуса ОСОБА_3 або від відповідача ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 507600,00 гривень або грошові кошти в будь-якій іншій валюті, еквівалент яких складав 22585,00 доларів США. Позивач зазначає, що не отримувала від приватного нотаріуса ОСОБА_3 або від ОСОБА_2 свій екземпляр договору позики від 22.01.2015 року.

Позивач зазначає у позові, що вона мала намір укласти договір позики 22.02.2015р. з відповідачем ОСОБА_2, також що вона не розписувалася в Журналі реєстрації нотаріальних дій (Реєстрі нотаріальних дій) після укладання договору іпотеки, що приватний нотаріус ОСОБА_3 запрошувала її після підписання договору іпотеки для підписання інших документів, які позивач відмовилася підписувати через це, що в них значилася сума 507 600 гривень 00 коп. або еквівалент 22 585,00 доларів США, яку позивач не отримувала.

Крім того, у клопотанні позивач вказує, що починаючи з 23.02.2015 року вона отримує телефонні дзвінки від відповідача ОСОБА_2 з попередженнями, що 23.02.2015 року закінчився строк повернення позики в розмірі 22 585,00 доларів США і згідно договору позики позивач повинна сплатити суму позики та пеню в розмірі 3% від суми боргу в день; в іншому разі квартира позивача буде передана у власність ОСОБА_2 на підставі договору іпотеки від 22.01.2015 року.

У поясненні до клопотання позивач вказує, що документи, які підтверджують її право власності на квартиру АДРЕСА_1 (Свідоцтво про право на спадщину за законом від 21.01.2015 року, зареєстроване в реєстрі за № 1-44 та видане державним нотаріусом 6 Харківської ДНК, Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності) знаходяться у ОСОБА_2І, на що позивач не давала згоди.

Тому 19.03.2015р. позивач подала державному нотаріусу 6 Харківської державної нотаріальної контори, яка видавала правовстановлюючий документ на квартиру, заяву, в якій просила видати дублікат Свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.01.2015р. або Постанову про відмову у видачі цього Свідоцтва. Копію заяви позивач надала суду. Позивач вказує, що дублікат вона не отримала, а державний нотаріус протягом 3 днів надасть їй Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, позивач вказує, що вона отримала від ОСОБА_2І два пусті листи з адреси у м. Харкові (61157 АДРЕСА_2), які є конвертами без опису вкладення і без самого вкладення. Копії конвертів вказаних поштових відправлень з роздруківками щодо їх надсилання та отримання позивач надала суду.

Крім того, позивач вказує, що їй телефонують агенти різних агентств з нерухомості у м. Харкові, які представляються від імені ОСОБА_2, як власника квартири на підставі договору купівлі-продажу, який продає цю квартиру.

Крім того, позивач вказує, що з 18.03.2015р. в мережі інтернет зявилися оголошення про продаж її квартири. Роздруківка з мережі інтернет з оголошенням про продаж квартири надана суду.

Клопотання позивача про накладення арешту на квартиру та витребування документів підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Згідно ст.ст. 151, 152 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Позов забезпечується, зокрема, накладанням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або у інших осіб; забороною вчиняти певні дії, тощо.

Згідно частини першої ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Зважаючи на викладені позивачем обставини, суд вважає можливим та обґрунтованим розглянути клопотання позивача про накладення арешту на квартиру та витребування документів, без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі, та до винесення ухвали про порушення провадження у справі.

Розглянувши подане клопотання, письмові пояснення до нього, додані копії документів, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання в частині накладення арешту на квартиру, оскільки, виходячи із позовних вимог, змісту позову та його обґрунтування, обґрунтування клопотання, невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення, оскільки у позивача відсутній оригінал або дублікат правовстановлючого документу на належну позивачу на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1.

Щодо заявленого в клопотанні прохання про витребування документів, суд виходить з наступного.

Згідно статті 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Згідно вимог частини першої третьої ст. 130 ЦПК України попереднє судове засідання проводиться з метою з'ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи; попереднє судове засідання проводиться суддею за участю сторін та інших осіб, які беруть участь у справі; для врегулювання спору до судового розгляду суд з'ясовує: чи не відмовляється позивач від позову, чи визнає позов відповідач, чи не бажають сторони укласти мирову угоду або передати справу на розгляд третейського суду.

Згідно вимог п.5) частини шостої ст. 130 ЦПК України, якщо спір не врегульовано у порядку визначеному частиною третьою ст. 130 ЦПК України, у попередньому судовому засіданні суд за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, вирішує питання про витребування доказів та виклик свідків, про проведення експертизи, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача, особи, яка надає правову допомогу, або про судові доручення щодо збирання доказів.

Таким чином, оскільки вимоги чинного законодавства передбачають розгляд клопотання про витребування доказів в попередньому судовому засіданні після з'ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду, подане клопотання слід розглянути у попередньому судовому засіданні з дотриманням вимог ст. 130 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 151-153 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в:

Накласти арешт на квартиру № 131 (сто тридцять один) у будинку № 2 (два) по вулиці Новгородській у місті Харкові, та заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам її відчуження шляхом продажу, дарування, обміну, іпотеки чи шляхом виконання цих та будь-яких інших правочинів щодо неї.

Надіслати Ухвалу про накладення арешту до Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції Головного управління юстиції у Харківській області, до Дзержинського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції Головного управління юстиції у Харківській області, Харківської філії Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена до апеляційного суду Харківуької області протягом 5 днів з моменту отримання її копії.

Суддя