Номер провадження 2-о/754/41/15
Справа № 754/210/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

15.01.2015 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Реєстраційна служба Головного управління Юстиції у м. Києві, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, про встановлення юридичного факту, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: визнати факт розірвання договору довічного утримання з поверненням права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 та ОСОБА_3; визнати факт повернення права власності у розмірі 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3; визнати факт повернення права власності у розмірі 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_2

Відповідно до ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частина 2 ст. 234 ЦПК України визначає перелік справ, розгляд яких відбувається у порядку окремого провадження, до переліку яких не входять судові справи щодо встановлення факту власності на нерухоме майно.

Справи, що стосуються виникнення, припинення, змін щодо прав власності особи на нерухоме майно - це справи виключно позовного провадження, адже йде мова про право.

Відповідно до абзацу 3 п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" в тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту повязане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і розяснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Як вбачається з матеріалів заяви Державним нотаріусом Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва на спадщину після померлої ОСОБА_3 та запропоновано для вирішення питання спадкування звернутися до суду, оскільки відповідно до Інформаційної довідки КВ-2014 № 72052 від 27.08.2014 року згідно з даними Київського міського Бюро технічної інвентаризаціїАДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі договору довічного утримання. Отже фактично з заяви ОСОБА_1 вбачається спір про право, та суд вважає, що підстав для розгляду даної заяви в порядку окремого провадження немає.

Згідно із ч. 4 ст. 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

З урахуванням вищевикладеного та вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку, що судом повинно бути відмовлено у відкритті провадження по заяві ОСОБА_1, заінтересовані особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Реєстраційна служба Головного управління Юстиції у м. Києві, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, про встановлення юридичного факту, оскільки розгляд справи про визнання права власності на нерухоме майно, в тому числі в порядку спадкування може бути вирішено шляхом звернення до суду в позовному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 234, 256, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження по заяві ОСОБА_1, заінтересовані особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Реєстраційна служба Головного управління Юстиції у м. Києві, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, про встановлення юридичного факту.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня проголошення.

Суддя Н.Г. Таран