Справа № 265/7387/14-ц
Провадження № 2/265/217/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

03 лютого 2015 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Адамової Т.С.,

при секретарі Федоровій А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі Донецької області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В :

28 листопада 2014 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі представника за довіреністю Батенко М.В. звернувся до Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області із зазначеним позовом мотивуючи свої вимоги тим, що 03.06.2014 року уповноваженими особами ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був складений акт №198647 про порушення побутовим споживачем ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення, а саме при проведенні перевірки квартири АДРЕСА_1 виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку електричної енергії. Відповідно до Методики нарахування розміру та вартості електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення споживачем Правил, відповідачам здійснене нарахування по вказаному Акту у розмірі 2264,77 грн., що до теперішнього часу відповідачем не сплачено. Посилаючись на діюче законодавство та спеціальні нормативні акти ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» просить суд стягнути з ОСОБА_1 зазначену суму заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію та судовий збір.

Представник позивача Рожкова Л.О., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явилася, надала заяву у якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд стягнути з відповідача вищевказану суму заборгованості та витрати по сплаті позивачем судового збору. Проти постановлення заочного рішення не заперечувала.

Відповідачка у судове засідання не з'явилася за невідомих суду причин, про слухання справи повідомлялася належним чином.

Зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року №1618-IV (зі змінами та доповненнями) (далі за текстом ЦПК України), згідно з якими у разі неявки в судове засідання відповідача, який був належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (що діє з 01 січня 2004 року, зі змінами та доповненнями) (далі за текстом ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, ч.1 ст.11 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зокрема, ч.3 та ч.4 ст.60 ЦПК України встановлено, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів. Згідно із ст.58 ч.1 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із ст.59 ч.2 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Разом із тим в сенсі ч.1 ст.61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

Судом встановлено, що правовідносини між енергопостачальником та споживачем електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №28 від 31 липня 1996 року та іншими нормативними документами, які регулюють правовідносини у сфері електроенергетики.

Відповідачка мешкає в квартирі АДРЕСА_1, має особовий рахунок НОМЕР_1 на її ім'я та є споживачем електричної енергії, яка надається позивачем за вказаною адресою, тобто перебуває у фактичних договірних відносинах з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», що випливають з постачання і користування електроенергією.

Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

На підставі ст.15 Закону України «Про електроенергетику» - електроенергетика є галуззю промисловості України, державна політика в електроенергетиці базується на принципах забезпечення стабільного фінансування положення електроенергетики, а також відповідальності енергопостачальника і споживача. В разі порушення правил користування електричною енергією, заподіяна шкода розрахована енергопостачальною організацією у зв'язку з правилами в грошовому виражені, оцінюється як пряма шкода завдана інтересам держави. Статтею 27 цього Закону передбачена відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику та визначено, що правопорушенням в електроенергетиці, зокрема є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до п.42 Правил користування електричною енергією для населення споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Так, згідно з п.48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Відповідно до п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дати технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності, або від дати виникнення права власності на об'єкт енергопостачання. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року за №562 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за №782/12656.

Як вбачається з матеріалів справи, 03.06.2014 року уповноваженими особами ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був складений акт №198647 про порушення побутовим споживачем ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення, а саме при проведенні перевірки в квартирі АДРЕСА_1 виявлено пошкодження приладу обліку електричної енергії.

У відповідності до пункту 48, 53 Правил користування електроенергією для населення передбачена відповідальність за їх порушення. У випадку розкрадання електричної енергії, різновидом якого є безоблікове її використання споживачами без дозволу енергопостачальника, розмір завданих останньому збитків розраховується відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженою постановою НКРЕ від 22 листопада 1999 року №1416. Відповідно до п.п. 5, 6, 7 зазначеної Методики у разі виявлення у споживача електроприладу, електрообладнання, підключених поза приладами обліку, і за відсутності зовнішніх ознак пошкодження приладу обліку, розрахунок збитків здійснюється за період з останнього контрольного зняття показів приладу обліку, але не більше строку позовної давності.

Так, позивачем 24.06.2014 року на засіданні комісії РЕС з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу №145 та розрахунку збитків за актом №198647 було прийнято рішення про нарахування відповідачу заборгованості за спожиту (недовраховану) електричну енергію в розмірі 2264,77 грн.

Суд, зважаючи на положення чинних вищенаведених правових норм, аналізуючи зібрані по справі докази, враховуючи конкретні обставини даної цивільної справи, приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оскільки, на переконання суду, при розгляді даної справи встановлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населення відповідачем, який є споживачем електроенергії в квартирі АДРЕСА_1.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Як встановлено ст.79 ЦПК України до судових витрат належить судовий збір. Таким чином, суд вважає, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений останнім судовий збір за подання даного позову до суду в розмірі 243,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 88, 212-213, 224-226 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у сумі 2264 (дві тисячі двісті шістдесят чотири) гривень 77 копійок на р/р 60 у ОПЕРВ філії Донецьке ОУ АТ «Ощадбанк», МФО 335106, .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» судовий збір у сумі 243,60 гривень на р/р 260091242 у ПАТ «ПУМБ» МФО 334851, .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення або у разі неприсутності сторін під час проголошення рішення судового рішення протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя_______________Т.С.Адамова