Справа № 242/3880/14-ц
Провадження № 2/242/36/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 січня 2015 року Селидівський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Моцного О.С., при секретарі Нарижній О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Селидове цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Золота рибка м. Гірник», Селидівська міська територіальна громада, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 03.12.2014 року звернувся до суду з позовом про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, в якому зазначив, що відповідач ОСОБА_2 є його матір'ю, а ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є її рідними дітьми. Вони всі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1. Дана квартира є власністю Селидівської міської територіальної громади. На ім'я ОСОБА_2 було відкрито особовий рахунок і дані про реєстрацію про всіх відповідачів відмічено в довідці ОСББ «Золота рибка м. Гірник» від 06.11.2014 року. Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2010 року у справі № 2-2074-2010 ОСОБА_2 була позбавлена батьківських прав щодо позивача. Батько позивача ОСОБА_6 рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 03.09.2012 року у справі № 2-о/543/48/12 визнаний безвісно відсутнім. Також зазначив, що будучі неповнолітнім він останні роки знаходився на вихованні в обласному центрі медико-соціальної реабілітації с. Карловка Мар'їнського району Донецької області. Відповідачі фактично з 2004 року по теперішній час за місцем своєї реєстрації не мешкають, місцезнаходження їх невідомо. У зв'язку з реєстрацією відповідачів за вищевказаною адресою здійснюється нарахування по квартплаті, вивозу сміття та інших комунальних послуг відповідно до кількості зареєстрованих осіб. У зв'язку з важким матеріальним становищем позивач не може здійснювати оплату вищевказаних послуг за відповідачів. Просить суд визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 втратившими право користування квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, проти винесення заочного рішення по справі не заперечував.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Представник третьої особи Виконкому Селидівської міської ради у судове засідання не з'явився, надав суду клопотання про слухання справи за його відсутності та прийняти рішення на розсуд суду.

Представник третьої особи ОСББ «Золота рибка м. Гірник» у судове засідання не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином

Відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України, у випадку неявки до судового засідання відповідача, належним чином повідомленого та такого, що не повідомив про причини неявки, суд може прийняти заочне рішення на підставі доказів, що маються в справі, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд вважає, можливим розглянути справу з постановленням заочного рішення в порядку ст. ст. 224-225 ЦПК України.

Суд вважає, що позовні вимоги позивача обґрунтованим та такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Згідно частини 1 статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до частини 4 статті 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

Статтею 191 ЖК України закріплено, що житлові спори вирішуються відповідно до закону.

Згідно вимогам ст. 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач і члени його сім'ї.

Відповідно до ст. 65 ЖК України, наймач вправі в установленому законом порядку за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Згідно п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року № 2 (зі змінами, внесеними постановами від 10 березня 1989 року № 2, від 25.12.1992 року № 13 та від 25.05.1998 року № 15), вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з'ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім'ї наймача, чи прописані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами, наймачем і членами сім'ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням. При цьому, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.15 постанови від 1 листопада 1996 р. N 9 (v0009700-96 ) «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім'ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому. Однак відсутність письмової згоди членів сім'ї наймача на вселення сама по собі не свідчить про те, що особи, які вселилися, не набули права користування жилим приміщенням, якщо за обставинами справи безспірно встановлено, що вони висловлювали таку згоду.

Згідно довідки № 22 від 06.11.2014 року, виданої ОСББ «Золота рибка м. Гірник», ОСОБА_1 постійно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. Разом з ним в цій квартирі зареєстровані: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (а.с. 4).

Відповідно до акту про не проживання № 435 від 24.11.2014 року, складеного депутатом Гірницької міської ради Мандрика Т.П., ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 не проживають починаючи з 2004 року і по теперішній час (а.с. 5).

Рішенням виконкому Гірницької міської ради № 97 від 21.09.2012 року ОСОБА_1 надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування (а.с. 7).

Згідно рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 03.09.2012 року у справі № 2-о/543/48/12 батько позивача ОСОБА_6 визнаний безвісно відсутнім (а.с. 8).

Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 22.11.2010 року у справі № 2-2074-2010 ОСОБА_2 була позбавлена батьківських прав відносно ОСОБА_1, (а.с. 9-10).

Згідно довідки № 872 від 01.12.2014 року, виданої Селидівським міським центром зайнятості, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Селидівському МЦЗ з 15.09.2014 року (а.с. 13).

Крім того, згідно ч. 1 статті 106 ЖК України, повнолітній член сім'ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім'ї наймача.

Відповідно до ч. 2 ст. 107 ЖК України, у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Отже, суд вважає, що оскільки наймач жилого приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_1.ОСОБА_2 та члени її сім'ї ОСОБА_3, ОСОБА_4 вибули до іншого постійного місця проживання, у члена його сім'ї ОСОБА_1 є право вимагати визнання його наймачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 85 ЖК України, керуючись ст. ст. 10,11, 205, 209, 212, 214-215, 224 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 Петровичапро визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженку м. Гірник Донецької області, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженку м. Гірник Донецької області та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця м. Гірник Донецької області втратившими право користування квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Селидівський міський суд протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя