Провадження № 2/761/2219/2015
У Х В А Л А

Іменем України

18 листопада 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гуменюк А.І.

при секретарі Панасенко Ж.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання про залишення позову без розгляду та скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3, про поділ майна, яке є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) 23 грудня 2014 року звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - Відповідач), про поділ майна, яке є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

В ході судового розгляду справи, за клопотанням ОСОБА_3, його було притягнуто до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (далі - Третя особа).

Справа призначалася до розгляду у судовому засіданні неодноразово, з викликом сторін в установленому законом порядку.

Позивач повторно у судове засідання не з'явилася. Її представник на адресу суду 17 листопада 2015 року подав клопотання про допуск його у справу в якості представника Позивача та про перенесення судового розгляду справи, з метою надання йому можливості ознайомлення із матеріалами справи.

У судовому засіданні Третя особа заперечувала щодо задоволення вказаного клопотання представника Позивача, оскільки вважає, що сторона Позивача недобросовісно здійснює надані їй процесуальні права та навмисно затягує судовий розгляд справи, у зв'язку з чим подав клопотання про залишення позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою сторони Позивача у судові засідання.

Відповідач у судове засідання не з'явився. Про місце, день та час судового розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку. Про причини неявки у судове засідання не повідомив.

Заслухавши клопотання, дослідивши матеріали справи, суд знаходить клопотання таким, що підлягає задоволенню, а позов таким, що підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту третього статті 207 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається із матеріалів справи, за час перебування справи у провадженні суду, всього було призначено п'ять судових засідань, із яких фактично відбулося чотири засідання. Позивач з'явилася на виклики до суду лише один раз, зокрема, 16 червня 2015 року. Судове засідання було відкладено за клопотанням Позивача, обґрунтоване нею як надання їй часу для ознайомлення із матеріалами справи та з метою залучення у справі адвоката, оскільки вона не володіє знаннями у галузі права. Вказане клопотання було задоволено, у зв'язку з чим судовий розгляд справи було призначено на 11 серпня 2015 року, у яке сторона Позивача не з'явилася. Про причини неявки суд не повідомила.

За змістом статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, сторони зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки, вважається, що сторони не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Станом на 18 листопада 2015 року Позивач не повідомила суд про причини її неявки у судове засідання, призначене на 11 серпня 2015 року, у зв'язку з чим, у суду відсутні підстави вважати, що неявка Позивача у судове засідання, відбулася з поважних причин.

Крім того, у судове засідання, призначене на 18 листопада 2015 року сторона Позивача повторно не з'явилася, подавши на адресу суду вищевказане клопотання.

Відповідно до частини 1 статті 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Звернувшись до суду із даним позовом у грудні 2014 року, за весь час перебування справи у провадженні Шевченківського районного суду м. Києва, Позивач лише один раз з'явилася у судове засідання. Правом мати представника вона скористалася лише 17 листопада 2015 року, тобто, майже через рік, після пред'явлення нею даного позову до суду. Крім того, у судовому засіданні, яке відбулося 15 червня 2015 року, клопотання про перенесення судового засідання на іншу дату вона також обґрунтовувала бажанням ознайомитися із матеріалами справи, проте, станом на 18 листопада 2015 року, Позивач із матеріалами справи не ознайомлювалася і з вказаним клопотанням до суду не зверталася. Відповідно до частини 3 статті 27 Цивільного процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що сторона Позивача недобросовісно здійснює свої процесуальні права та не виконує процесуальні обов'язки, оскільки про причини неявки у судове засідання Позивач не повідомляла, клопотання про відкладення судового розгляду справи, направлене на адресу суду представником Позивача визнано безпідставним, оскільки укладення правочину про надання правової допомоги 17 листопада 2015 року не перешкоджало адвокату з'явитися у судове засідання, призначене на 18 листопада 2015 року.

За таких обставин, суд визнає неявку сторони Позивача у судові засідання без поважних причин, тому вбачає підстави для залишення позову без розгляду.

Крім того, Третя особа одночасно заявила клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Клопотання в цій частині також підлягає задоволенню, з таких підстав.

Згідно до частини 1 статті 151 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Відповідно до частини 3 статті 154 Цивільного процесуального кодексу України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

За змістом частини 6 статті 154 Цивільного процесуального кодексу України, якщо заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте, суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Як вбачається із матеріалів справи, згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 11 лютого 2015 року, в якості забезпечення позову, судом було накладено арешт на наступне майно: на квартиру АДРЕСА_1; квартиру АДРЕСА_2; на автомобіль марки "Nissan Armada", 2003 року випуску, зеленого кольору та земельну ділянку площею 0,2219 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_5.

Оскільки суд залишає позов без розгляду, клопотання є обґрунтованим, у зв'язку з чим, вжиті заходи забезпечення позову у даній справі також підлягають скасуванню.

Керуючись статтями 3, 77, 151, 154, 207 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Клопотання задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3, про поділ майна, яке є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без розгляду.

Накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1; квартиру АДРЕСА_2; на автомобіль марки "Nissan Armada", 2003 року випуску, зеленого кольору та земельну ділянку площею 0,2219 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_5 - з н я т и.

Дані про Стягувача - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії № НОМЕР_4, виданий Радянським РУ ГУ МВС України в м. Києві 19 березня 1998 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_3.

Дані про Боржника - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії № НОМЕР_3, виданий Радянським РУ ГУ МВС України в м. Києві 03 жовтня 1998 року, ідентифікаційний номер - НОМЕР_2, зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_4.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення апеляційної скарги, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо вона не буде скасована.

СУДДЯ :