печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2135/15-ц
У Х В А Л А

20 травня 2015 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Гладун Х.А.,

при секретарі Кулаковій І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2015 р. в справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про виплату заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2015 р. позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про виплату заборгованості - залишено без задоволення.

05.05.2015 р. до суду звернувся позивач з заявою про роз'яснення вищевказаного рішення, в якій просить роз'яснити мотиви постановленого по справі рішення.

Після заявленого головуючому судді відводу позивач та його представник ОСОБА_2 залишили зал судового засідання.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про роз'яснення рішення. Зазначив, що рішення суду є зрозумілим і додатковому роз'ясненню не підлягає.

Вислухавши осіб, які беруть участь у розгляді справи, вивчивши судове рішення, суд вважає, що заява про роз'яснення рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 221 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

При цьому, суд зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру для виконання рішення.

Оскільки, позивач у заяві про роз'яснення судового рішення не зазначив в чому саме полягає незрозумілість судового рішення, які припускаються варіанти тлумачення вказаного рішення, а суд вважає, що резолютивна частина рішення не припускає різного тлумачення, в задоволені заяви слід відмовити.

Крім того, в п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

З поданої заяви вбачається, що позивач фактично не погоджується з постановленим по справі рішенням та просить роз'яснити мотиви постановленого по справі рішення.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Враховуючи вищевикладене, підстав для роз'яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2015 р. немає.

Керуючись ст. 221, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

в задоволені заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2015 р. в справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про виплату заборгованості - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена через Печерський районний суд м. Києва до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СуддяХ.А. Гладун