Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

15 січня 2015 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого - судді Черновського Г.В.,

при секретарі - Пісчанській Т.М.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська через представника за довіреністю звернулась ОСОБА_2 з позовною заявою до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зазначивши третьою особою Першу дніпропетровську державну нотаріальну контору (а. с. 3-5).

Представник позивача у позовній заяві та у судовому засіданні в обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. З серпня 1987 року позивачка разом із чоловіком виїхала на постійне місце мешкання до Естонії, де і проживає на даний час. Приїхавши у чергову відпустку до батьків у серпні 2014 року ОСОБА_2 з'ясувала, що її батько помер, про що мати на протязі чотирьох років не повідомляла доньку. Від сусідів ОСОБА_2 дізналась, що її мати ОСОБА_3 відвідує релігійну секту та виставила на продаж належне останній майно, в тому числі отримане внаслідок прийняття спадщини після смерті чоловіка - ОСОБА_4 У зв'язку зазначеним позивач просила суд визнати обставини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк у три місяці з дня набрання чинності рішенням суду по даній цивільній справі для подання до нотаріальних органів України заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 3-5).

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні.

Відповідач у судове засідання не з'явилась, свого представника для розгляду даної цивільної справи не направила, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином шляхом направлення судових повісток з викликом у судове засідання за адресою її реєстрації, про причини неявки суду не повідомила, проте надіслала на адресу суду заяву про розгляд даної цивільної справи без її участі, в заяві також вказала, що не заперечує проти задоволення позовних вимог. За таких обставин суд вважає можливим розглянути дану цивільну справу у заочному порядку відповідно до вимог Глави 8 Розділу ІІІ ЦПК України.

Від третьої особи - Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори, на адресу суду надійшла заява про розгляд даної цивільної справи без участі представника третьої особи, при вирішенні даного спору - поклалась на розсуд суду (а. с. 31).

Вислухавши пояснення представника позивача, покази свідків, дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 6).

З копії свідоцтва про шлюб вбачається, що внаслідок реєстрації шлюбу з ОСОБА_8 прізвище ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, було змінено на "ОСОБА_2" (а. с. 7).

Також було встановлено, що ОСОБА_2 постійно проживає в Естонії з 1999 року, що підтверджується матеріалами справи (а. с. 8-14).

Судом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 (а. с. 17), спадщину після смерті якого прийняла його дружина - ОСОБА_3, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 785-10, надісланої Першою дніпропетровською державною нотаріальною конторою на запит суду (а. с. 43-86).

Постановою державного нотаріуса Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_2, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 - було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті батька - ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. У зв'язку із пропуском строку, встановленого законодавством України для звернення до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини (а. с. 19, 85 (на звороті)-86).

Відповідно до показів свідків ОСОБА_9 (двоюрідної сестри позивачки) та ОСОБА_10 (чоловіка ОСОБА_9), наданих у судовому засіданні, ОСОБА_2 мешкає в Естонії, до України приїжджає раз на 4-5 років, востаннє була в Україні у серпні 2014 року, не була присутня на похованні батька, мати (відповідачка по справі) не казала ОСОБА_2 про смерть батька, відвідує релігійну секту.

Правовідносини, які виникли між сторонами врегульовані ст. ст.1270, 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтями 27, 46 ЦПК України передбачено, що обов'язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов'язок із доказування обставин при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, що випливає зі змісту ст. 27 ЦПК України.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у ході судового засідання в їх сукупності, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька є поважною, оскільки в ході розгляду даної цивільної справи знайшов підтвердження факт необізнаності ОСОБА_2 про смерть батька, внаслідок чого нею був пропущений строк для звернення до нотаріальних органів з відповідною заявою, отже позовні вимоги ОСОБА_2 є обґрунтованими, тому суд приходить до висновку про можливість надання їй додаткового строку протягом трьох місяців зон я набрання чинності даним судовим рішенням для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212, 213, 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги - задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_2 строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, протягом трьох місяців з дня набрання законної сили даним судовим рішенням.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. В разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, а саме: рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Головуючий-суддя Г.В. Черновськой