Провадження № 2/359/3104/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2015 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Гомолі О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Старівської сільської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

02 грудня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, з проханням : визнати поважною причину пропуску ним строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його баби ОСОБА_3; визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_3 після смерті ОСОБА_3.

Вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла баба позивача - ОСОБА_3. Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 2,6232 га, що розташована на території Старівської сільської ради Бориспільського району Київської області. Заповіт баба не складала. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом на спадкове майно була її дочка та мати позивача - ОСОБА_4. В свою чергу мати позивача відмовилась від належної їй частки спадщини, яка залишилась після смерті матері на користь сина - позивача ОСОБА_1. У листопаді 2014 року позивач звернувся до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини, проте йому було відмолено, оскільки він пропустив шестимісячний строк, встановлений законодавством для такого звернення. У зв'язку з тим, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив через свою юридичну необізнаність, з цих підстав вимушений звернутись до суду за захистом своїх спадкових прав.

У судове засідання позивач не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, натомість уповноважив представляти свої інтереси в суді адвоката ОСОБА_5, який через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Від відповідача Старівської сільської ради Бориспільського району Київської області надійшов лист, відповідно до якого при вирішенні позову покладається на думку суду та просить справу слухати без участі представника.

Дослідивши подані заяви, копію спадкової справи № 416 за 2010 рік відкритої після смерті ОСОБА_3 та матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла баба позивача - ОСОБА_3, про що в книзі реєстрації смертей ІНФОРМАЦІЯ_3 зроблено запис № 51, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим виконавчим комітетом Старівської сільської ради Бориспільського району Київської області серії НОМЕР_1 (а.с. 4).

За життя ОСОБА_3 заповіт не складала. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом на її спадкове майно була її дочка - мати позивача - ОСОБА_4.

Родинні відносини між позивачем ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження виданим ЗАГС Копачівської сільської ради Чорнобильського району Київської області від 19 квітня 1965 року серії НОМЕР_2 (а.с. 19).

Родинні відносини між ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та спадкодавцем ОСОБА_3 підтверджується посвідкою про народження за № НОМЕР_4 від 25.01.1939 р. (а.с. 20).

Відповідно до свідоцтва про одруження від 20 червня 1960 року серії НОМЕР_3 прізвище ОСОБА_6 змінено після реєстрації шлюбу з ОСОБА_7 на прізвище ОСОБА_7 (а.с. 19 на звороті).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 2,6232 га, що розташована на території Старівської сільської ради Бориспільського району Київської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії КВ № 031926 виданий 03 листопада 2004 року Бориспільською районною державною адміністрацією (а.с. 6).

28 жовтня 2010 року мати позивача - ОСОБА_4 в межах спадкової справи № 416/10 подала до Бориспільської районної державної нотаріальної контори заяву за № 1224 про відмову від належної їй частки спадщини, яка залишилась після смерті її матері ОСОБА_3 на користь свого сина - позивача ОСОБА_1 (а.с. 5).

У листопаді 2014 року з метою прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 позивач звернувся до Бориспільської районної державної нотаріальної контори з усною заявою.

Листом від 26 листопада 2014 року за № 2309/02-14 державний нотаріус Бориспільської районної державної нотаріальної контори Скрипка А.О. повідомила, що позивачем пропущено шестимісячний строк, встановлений законодавством для такого звернення (а.с. 11).

Судом встановлено, що позивачем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 через юридичну необізнаність у сфері спадкування.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані : хвороба; від'їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення.

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, в зв'язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 61, 209, 212, 214, 215 Цивільного процесуального кодексу України, ст.. 1223, 1261, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Старівської сільської Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його баби ОСОБА_3.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті баби - ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. Початок строку відраховувати від дня вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.В. Яковлєва