Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Неганової Н. В. ,

при секретарі - Савіцькому Я. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою

ОСОБА_1, заінтересовані особи - Перша київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду з вищевказаною заявою, посилаючись на те, що 01.10.2014 року вона звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року племінника ОСОБА_9 Державним нотаріусом Василевською О.П. заявниці було надано письмову відповідь про те, що в документах ОСОБА_1 та померлого містяться розбіжності щодо імені ОСОБА_1, її прізвища при народженні та прізвища померлого. Так, в свідоцтві про народження ОСОБА_1 вказано ім»я «ОСОБА_1», а в паспорті - «ОСОБА_1»; в свідоцтві про народження ОСОБА_1 вказане прізвище «ОСОБА_1», а в свідоцтві про смерть померлого - прізвище «ОСОБА_1». Тому ОСОБА_1 змушена звернутися до суду з заявою для встановлення факту родинних відносин з померлим племінником ОСОБА_9, оскільки встановлення цього факту необхідне для оформлення спадщини після його смерті. ОСОБА_1 є рідною тіткою ОСОБА_9 Згідно свідоцтва про шлюб від 09.11.2013 року дівоче прізвище заявниці - ОСОБА_1. В свідоцтві про народження НОМЕР_1 заявниці зазначено «ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, отец ОСОБА_12, мать ОСОБА_13». ОСОБА_14, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, є батьком спадкодавця ОСОБА_9 та рідним братом по батькові ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_14, посвідченням сім»ї військовослужбовця на право отримання допомоги №27, довідкою від 17.01.1967 року, виданою Старопільською сільською радою, свідоцтвом про народження ОСОБА_9 Заявниця просить встановити, що вона є рідною тіткою ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

В судовому засіданні представник заявниці підтримав заяву з тих же підстав, просив заяву задовольнити.

Представник Першої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, надав лист з проханням розглядати справу за його відсутності та прийняти рішення згідно діючого законодавства.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні з заявою погодилась, не заперечувала проти її задоволення.

Заінтересовані особи ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 в судове засідання не з»явилися, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, в яких також зазначили, що проти задоволення заяви ОСОБА_1 не заперечують.

Суд, вислухавши представника заявниці, заінтересовану особу ОСОБА_2, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 народилася в с. Ст.Остропіль Остропільського району Хмельницької області (а. с. 115 - копія паспорту). Її дошлюбне прізвище «ОСОБА_1» (а.с.6), а після реєстрації шлюбу «ОСОБА_1» (а.с.9 - копія свідоцтва про шлюб).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_9, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, виданим 08.08.2014 року відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с.5 - копія свідоцтва про смерть). Батьками ОСОБА_9 в свідоцтві про народження зазначені ОСОБА_14 і ОСОБА_15 (а.с.15 - копія свідоцтва про народження), які також померли (а.с.57-58).

Після смерті ОСОБА_9 відкрилась спадщина.

05.09.2014 року Першою київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа за №1064/2014 (а.с.45-159 - копія спадкової справи).

01.10.2014 року ОСОБА_1 звернулася до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого племінника ОСОБА_9, батько якого, а її брат ОСОБА_14 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року (а.с.109).

Однак свідоцтво про право на спадщину заявниці видано не було, оскільки існують розбіжності в документах, що підтверджують факт родинних відносин з померлим, про що зазначено у листі Першої київської державної нотаріальної контори від 01.10.2014 року №9057/02-14 (а.с.117).

В судовому засіданні представник заявниці стверджував, що ОСОБА_1 є рідною тіткою померлого ОСОБА_9, який був сином її рідного брата ОСОБА_14 Оскільки у дошлюбному прізвищі в свідоцтві про народження заявниці зроблено помилку, зазначено «ОСОБА_1» замість «ОСОБА_1», а також зазначено ім'я «ОСОБА_1», ОСОБА_1 не може отримати свідоцтво про право на спадщину після померлого племінника ОСОБА_9, а тому і звернулася до суду з даною заявою.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_16 показали, що ОСОБА_1 завжди називали «ОСОБА_1». Вона є рідною сестрою по батькові ОСОБА_14 і тіткою його сина ОСОБА_9 Оскільки у померлого ОСОБА_9 дружини і дітей не було, а батьки та рідний брат померли, спадкоємцями його майна є тітки та дядьки, яких разом із заявницею вісім осіб. Свідок ОСОБА_3 також показала, що ОСОБА_1 є її рідною сестрою. Їх батьками є ОСОБА_17 та ОСОБА_18.

В листах на адресу суду (а.с.186, 188, 190, 195, 200, 203) ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зазначили, що вони не заперечують проти задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин з племінником ОСОБА_9

Отже, в судовому засіданні встановлено, що померлий ОСОБА_9 є племінником ОСОБА_1, а тому факт родинних відносин заявниці та ОСОБА_9 доведений, заява підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 256-259 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є рідною тіткою ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Н. В. Неганова