"17" червня 2015 р. Справа № 363/3136/15-ц
У Х В А Л А

17.07.2015р. Суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, діючого в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, діючий в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що ціна позову про визнання права власності на майно визначається вартістю цього майна. Так, позивачем не вказано ціни позову, не зважаючи на те, що ставиться питання про визнання права власності на нерухоме майно, а саме земельні ділянки, сплачує судовий збір як з немайнового спору та у порушення вимог ст.ст.80, 119 ЦПК України не зазначає з яких підстав він вирахував саме таку ціну позову, щодо визнання права власності на земельну ділянку. Згідно вимог ч.2 ст.80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначається судом.

У звязку із чим, у разі неможливості позивачем надати до суду документи підтверджуючі вартість спірних земельних ділянок, суд у відповідності до вимог ст.80 ЦПК України, визначає попередньо розмір судового збору у розмірі 1000 гривень, із розрахунку вартості спірних земельних ділянок у сумі 100000 гривень.

Згідно вимог ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивач повинен викласти зміст позовних вимог; обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги; із зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину.

Так позивач зазначає, про те, що спадкоємці, після смерті ОСОБА_6, звернулись до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, але не вказує прізвищ даних осіб, а це є суттєвим для визначення коло осіб, які повинні бути залученні у разі розгляду даного спору.

Також у позовній заяві, позивач мотивує своє звернення до суду, з тих підстав, що він вважає, рішення приватного нотаріуса ОСОБА_5 неправомірним та таким, що підлягає скасуванню, але у такому випадку він повинен звернутися у рамках іншого судового провадження, та до Дарницького районного суду м.Києва, як зазначено у постанові нотаріуса.

Крім того, у разі звернення до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно, яке не було прийнято у спадщину спадкоємцями у визначений законодавством України термін, належним відповідачем у справах такої категорії є відповідні органи місцевого самоврядування, у територіальних межах яких знаходяться спірні земельні ділянки.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, передбаченому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно статті 4 ЦПК України, передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

У своєму позові позивач не посилається на обставини того, що оспорюється його права власності визначеними ним відповідачами, а навпаки вказує, що вони не заперечують проти його вимог, таким чином ним, у відповідності до ст.3 ЦПК України не визначено осіб, якими оспорюється його право.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, діючого в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки заяви шляхом подання нової позовної заяви у строк пять днів з дня отримання ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю.Котлярова