У Х В А Л А

іменем України

"03" лютого 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності,

в с т а н о в и в:

Дніпровським районним судом м. Києва порушено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності.

До суду 29.01.2015 року надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду. (а.с. 54)

02.02.2015 року представником позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 подано клопотання про відмову у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду. (а.с. 61-62)

В судовому засіданні представники позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 просили відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду, мотивуючи свої вимоги тим, що при подачі позову до суду позивачі правильно визначили розмір судового збору, сплатили його, про що свідчить квитанція №23 від 10.12.2014 року у розмірі 487,20 грн.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та його уповноважений представник ОСОБА_6 просили задовольнити їх заяву про залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що позивачами не в повній мірі сплачений судовий збір, оскільки вимог немайнового характеру чотири, то за кожну вимогу підлягає сплата судового збору, а за вимогу майнового характеру судовий збір сплачується від дійсної вартості майна на час звернення до суду.

Треті особи - ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши пояснення представників позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 та ОСОБА_8, відповідача ОСОБА_3 та його представника ОСОБА_6, вивчивши матеріали справи, оцінивши наведенні обставини для залишення заяви без розгляду, суд приходить до наступного.

Згідно частини п'ятої ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

При подачі позову до суду, позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 487,20 грн., який складається з вимог майнового характеру у розмірі 243,60 грн. та вимог немайнового характеру у розмірі 243,60 грн., що підтверджується квитанцією №23 від 10.12.2014 року. (а.с. 21)

Згідно з п.п. 1.1., 1.2. ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлено судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати; позовної заяви немайнового характеру - 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Як убачається з матеріалів справи позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду 10.12.2014 року з позовними вимогами як майнового та і немайнового характеру.

За вимогу немайнового характеру, згідно вищевикладених норм позивачам необхідно сплатити судовий збір в розмірі 243,60 грн., сплаченої кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Що стосується позовних вимог майнового характеру, а саме визнання права власності, то слід зазначити наступне.

За нормою ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Позивачі звертаючись з позовними вимогами про визнання права власності на 1/9 квартири № 150, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, визначили розмір судового збору у розмірі 243,60 грн., посилаючись на те, що згідно договору дарування частини квартири від 11.10.2008 року вартість ? частини квартири складає 8121,75 грн., звідси 2/9 частина становить 3609,56 грн.

З даними твердженнями позивачів суд погодитися не може, оскільки визначена позивачами вартість квартири, що складає ціну позову, вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред'явлення позову, а саме станом на 10.12.20014 року.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених устаттях 119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Як роз'яснено в п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Оскільки по вказаній справі відкрито провадження, при цьому судом встановлено, що позивачами не дотримані норми ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу, а саме не сплачено в повній мірі судовий збір, про що заявляє відповідач, однак позивачі заперечують, а отже заперечують проти усунення вказаних недоліків, таким чином, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись Законом України "Про судовий збір", п. 5 ч. 1 ст. 207, ст.ст. 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :