Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/213/15 Головуючий у суді І-ї інстанції Ярова Л.С.
Доповідач Чорнобривець О. С.
РІШЕННЯ

Іменем України

27.01.2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Чорнобривець О.С.

суддів - Потапенка В.І.,

Суржика М.М.

за участю секретаря - Животовської С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кіровограді цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Комерціний банк "ПриватБанк" на заочне рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 09 жовтня 2014 року, у справі за позовом ПАТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

встановила:

У липні 2014 року ПАТ КБ "ПриватБанк" звернулося в суд з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обгрунтування зазначали, що 16.05.2011 року між ВАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_3 був укладений Кредитний договір відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 10 000 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 0,01% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом, строком повернення 15.05.2014року.

Договір складається з Заяви позичальника та Умов і Правил надання банківських послуг.

Внаслідок невиконання позичальником умов кредитного договору, станом на 28 травня 2014 року утворилась заборгованість у розмірі 33 139,35 грн., яка складається: заборгованость за кредитом - 4417, 73 грн.; заборгованость по процентах за користування кредитом - 4,67 грн.; заборгованость по комісії за користування кредитом - 2600 грн.; пеня за несвоєчасне виконання зобов'язань за договором - 24 062, 70 грн.; штрафів відповідно до п. 2.4.5.5 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) - 500 грн.;

штраф (процентна складова) - 1554,26 грн.

Посилаючись на ці обставини, просили стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у сумі 33 139, 35 грн., судовий збір у розмірі 331, 39 грн.

Заочним рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 09 жовтня 2014року позов задоволено частково.

Стягнуто з відповідача заборгованість за кредитним договором в сумі 7 873,52 грн. В частині стягнення пені у розмірі 24 062, 70 грн. суд відмовив, з мотивів подвійного застосування цивільно-правової відповідальності.

В апеляційній скарзі ПАТ КБ «ПриватБанк», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, вказує на безпідставність відмови у задоволенні позовних вимог в частині стягнення пені, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Судові витрати покласти на відповідача.

В іншій частині рішення суду сторонами не оскаржено.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник ПАТ КБ «ПриватБанк» Науменко В.В. підтримав доводи апеляційної скарги, просив ухвалити рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Неявка сторін, або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи( ч.2 ст.305 ЦПК України).

Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню на таких підставах.

Відмовляючи у задоволенні вимог про стягнення з відповідача пені за порушення умов укладеного договору, суд, посилаючись на ст.61 Конституції України, прийшов до висновку про подвійне застосування цивільно-правової відповідальності.

З таким висновком колегія суддів погодитись не може, оскільки до таких висновків суд першої інстанції прийшов з порушенням норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини.

Суд правильно встановив, що відповідач порушив умови договору щодо своєчасного повернення кредиту, погашення процентів за користування кредитом, внаслідок чого виникла заборгованість.

Істотними умовами кредитного договору, відповідно до змісту ч. 1 ст. 638 та ст. 1054 ЦК України, є умови про мету, суму і строк кредиту, умови і порядок його видачі і погашення, розмір, порядок нарахування та виплата процентів, відповідальність сторін.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою (ч.1 ст.546 ЦК України).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.611 ЦК у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання ( ст.549 ЦК України).

Пунктом 2.4.5.5. укладеного між сторонами договору передбачено, що при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених договором більш ніж на 90 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості.

Відповідно до п. 2.4.3.6., п. 2.4.5.1. договору у разі порушення позичальником строків погашення кредиту більш чім на 210днів, вся заборгованість по кредиту, відповідно до Заяви та Умов, вважається простроченої і позичальник, включаючи заборгованість, яка виникла внаслідок порушення строків сплати процентів за користування кредитом(п.2.4.3.6.), неналежного виконання зобов'язань з уплати винагороди за надання фінансового інструменту(2.4.5.3), позичальник сплачує Банку пеню у розмірі 1,25 % від суми простроченої заборгованості , за кожен день прострочки, але не менше 1 гривни у день.

Відповідно до Заяви позичальника, яка є складовою договору, розмір щомісячного платежу на повернення кредиту складає 478,30грн., винагорода за надання фінансового інструменту 200грн.

Відповідно до наданого розрахунку відповідач припинив здійснення платежів на повернення кредиту з 01.03.2013 року, сплату процентів з 07.06.2013 року, комісійну винагороду з листопада 2013 року (а.с.4-5).

Згідно з умовами договору дата останнього погашення кредиту 15.05.2014 року(а.с.6).

Тому з урахуванням строків порушення зобов'язань позичальником за укладеним договором, які перевищують 210 днів, банком застосована відповідальність передбачена наведеними пунктами договору. Причому, як убачається з наданого розрахунку, пеня, нарахована за порушення позичальником зобов'язань станом на 02.12.2013 року (поточна) у розмірі 8525,64 грн., банком була списана (а.с.57).

У судовому засіданні представник Банку, уточнив розрахунок пені, якій складає 23 027,44 грн..

Колегія суддів дійшла висновку, що нарахування пені відповідає Умовам та Правилам надання банківських послуг (а.с. 7-16).

Цивільне законодавство не встановлює обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Одночасне стягнення з боржника, який порушив умови договору, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

У постанові Верховного Суду України № 6-116цс13 від 06 листопада 2013 року у справі за позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, викладена правова позиція, що у разі встановлення у договорі різних видів цивільно-правової відповідальності за різні порушення його умов, одночасне застосування таких заходів відповідальності не свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, яка, відповідно до положень статті 360-7 ЦПК України, є обов'язковою для всіх судів України.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, що згідно п.4 ст.309 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду в частині, що оскаржується та ухвалення нового рішення.

Відповідно до частин 1, 5 ст.88 ЦПК України, позивачеві суд присуджує з відповідача понесені судові витрати у справі, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, в сумі 352,07 грн.( 23 027, 44 грн. : 100 ? 1% ) 230,27 грн. та 121, 80 грн. за подання апеляційної скарги).

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.1 ст.307, ст.309, ч.2 ст.314, ст.316 ЦПК України, колегія суддів, -

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Комерціний банк "ПриватБанк" задовольнити частково.

Рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 09 жовтня 2014 року в частині відмови у задоволенні вимог про стягнення пені скасувати і в цій частині ухвалити нове рішення.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1, мешканця АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" пеню у розмірі 23 027 гривень 44 копійки (двадцять три тисячі двадцять сім гривень сорок чотири копійки).

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1, мешканця АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" судовий збір у розмірі 352 гривні 07 копійок (триста п'ятдесят дві гривні сім копійок)

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржено до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя:

Судді: