overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 540/1434/14-ц
Номер провадження 2/540/15/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2015 року. Машівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого-судді Ряднини В.М.

за участю: секретаря Сизоненко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Машівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

у листопаді 2014 року позивач звернувся до суду з зазначеним позовом посилаючись на те, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 08.05.2012 року. Від спільного шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину, Володимира, ІНФОРМАЦІЯ_1. З відповідачем спільне життя не склалося, через несумісність характерів та різні погляди на життя, втрачено взаєморозуміння та взаємоповага, а тому позивач вимушений звернутися до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, але від неї надійшла письмова заява в якій просить справу слухати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягає на їх задоволенні.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду цивільної справи.

Матеріалами справи встановлено, що 08 травня 2012 року зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та Тущенко (прізвище після укладення шлюбу Герасим) ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ЖД № 211055 (а.с. 3). Від спільного шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину: Володимира, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Таким чином, визнання відповідачем предявленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому суд приходить до висновку, що позов в частині розірвання шлюбу підлягає задоволенню, оскільки суд вважає, що сторони втратили взаєморозуміння та взаємоповагу, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечитиме їхнім інтересам, а тому шлюб підлягає розірванню.

За проханням позивачки залишити їй прізвище після розірвання шлюбу Герасим.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24, 110, 112, 113, 116 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 130, 174, 212-215, 218 ЦПК України суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Шлюб, зареєстрований 08 травня 2012 року виконавчим комітетом Новодофінівської сільської ради Комінтернівського району Одеської області, актовий запис № 2 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та Тущенко (прізвище після укладення шлюбу Герасим) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Прізвище позивача після розірвання шлюбу залишити Герасим.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Полтавської області через Машівський районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а особою, яка не була присутньою під час проголошення рішення в той же строк з дня отримання його копії.

Суддя :
Справа № 559/3974/14-ц
Номер провадження 2-н/559/5/2015
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу

15 січня 2015 року Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Лопухович А.О., розглянувши матеріали за заявою публічного акціонерного товариства Рівнеобленерго до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И Л А:

ПАТ Рівнеобленергозвернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електроенергію.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що 17.11.2005 року між заявником та боржником було укладено договір про користування електричною енергією. У відповідності до п.34 Договору він укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим щорічно, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. На даний час договір є чинним. Згідно даного договору енергопостачальник бере на себе зобовязання постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах, а споживач зобовязується оплачувати одержану електричну енергію. Боржник починаючи з листопада 2013 року систематично порушує умови договору і тому виникла заборгованість, яка складає 1077,02 грн., яку просить стягнути на їх користь.

Дослідивши матеріали справи встановлено, що необхідно відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу із наступних підстав.

Відповідно до п.6 ст. 100 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу, щодо якої відсутні підстави для її повернення чи відмови у видачі судового наказу, вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про за реєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Згідно інформації Управління державної міграційної служби України в Рівненській області ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 знятий з реєстрації місця проживання 10.02.2012 року в звязку із смертю.

Враховуючи те, що заявнику необхідно вирішити питання щодо наявності правонаступництва та наявності спору про право у відкритті наказного провадження необхідно відмовити.

За таких обставин, керуючись п. 6 ст. 100, п.6 ч.2 ст. 122 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

Відмовити публічному акціонерному товариству Рівнеобленерго у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 боргу в сумі 1077, 02 грн. - у звязку із смертю особи для встановлення правонаступників.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Рівненської області через Дубенський міськрайонний суд протягом 5 днів з дня проголошення ухвали. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п"яти днів з дня отримання даної ухвали.

Суддя:
Справа № 456/3185/14-ц
Провадження № 2/456/147/2015
РІШЕННЯ

іменем України

10 лютого 2015 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Микитчина І. М.

при секретарі Свержинській І.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Стрию справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 та просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, який зареєстрований 03.03.2005 року у відділі ДРАЦС по м. Стрию Стрийського району міськрайонного управління юстиції у Львівській області, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_1, покликаючись на те, що у них з відповідачем виникали постійні конфлікти, суперечки, спільне життя стало неможливим та нестерпним, мають різні погляди на життя та ведення спільного господарства. Вона втратила до відповідача почуття поваги та любові, їхня сім'я розпалася та існує формально, оскільки з початку 2014 року вони припинили будь-які відносини, примирення між ними неможливе. За таких обставин, вважає подальше спільне життя з відповідачем неможливим, воно буде суперечити їхнім інтересам, їхній шлюб остаточно розпався і зберегти його неможливо, а тому наполягає на його розірванні.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги покликаючись на викладені в позовній заяві обставини.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони вступили в шлюб 03 березня 2005 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Стрию Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області, актовий запис № 53. Від шлюбу народилася донька - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 і син - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Аналізуючи наведені докази, встановивши дійсні мотиви розлучення та з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим і недоцільним, суперечило б інтересам сторін, тому позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст., ст. 10, 60, 212, 213, 215, 224, 226 ЦПК України, ст., ст. 110, 112, 113, 114 Сімейного кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 03 березня 2005 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Стрию Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області, актовий запис № 53, залишивши жінці після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий-суддя І. М. Микитчин
СУДОВИЙ НАКАЗ
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Галінська В.В. розглянувши заяву ТОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст.ст. 67, 68, 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України "Про теплопостачання", п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Галінська В.В.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
У Х В А Л А
15 січня 2015 року м. Рівне

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Рівненської області в складі:

Головуючого Василевича В.С.

Суддів:Малько О.С., Бондаренко Н.В.

при секретарі Пиляй І.С.

з участю позивачки ОСОБА_1 , її представника адвоката Ганова О.В.,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського міського суду від 28 листопада 2014 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 м.Рівне про поновлення на роботі та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу,-

в с т а н о в и л а :
Ухвалою Рівненського міського суду від 28 листопада 2014 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивачка доводить про незаконність та необгрунтованість ухвали через порушення норм процесуального права.

Вказує, що вона не отримувала жодних повідомлень про час та місце розгляду справи.

Місця проживання не змінювала.

По наведених підставах просить ухвалу суду скасувати, справу повернути для розгляду по суті.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивачки, її представника та представника відповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наступне.

Як видно з матеріалів справи, вона двічі-14.11.2014 та 28.11.2014 року- призначалась до судового розгляду. Сторони в обох випадках у судове засідання не з`явились.

Рекомендовані повідомлення про вручення повісток повертались до суду із відміткою про знаходження адресатів за іншою адресою-с.Дуби Рівненського району Рівненської області.

Місцем реєстрації позивачки є вказана нею у позовній заяві адреса, про що свідчить штемпель у паспорті.

З наведеного слідує, що місцеперебування позивачки потребувало уточнення. достовірних відомостей про отримання нею повісток про виклик до суду немає.

Відповідно до ч.3 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач не з`явився у судове засідання і якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, зі змісту зазначеної норми закону випливає, що її застосування можливе лише при наявності належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи. А таких відомостей у розпорядженні суду не було, тому його висновок є передчасним.

Керуючись ст.307, ст.ст. 311, 312-315 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Рівненського міського суду від 28 листопада 2014 року скасувати, справу направити до цього ж суду для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення .

Головуючий Василевич В.С.

Судді Малько О.С.

Бондаренко Н.В.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/51/15-ц
16.01.2015 м.Рівне
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Доля В.А. розглянувши заяву публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Рівнегаз" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з газопостачання з ОСОБА_1,
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", ч. 1, 2 ст. 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду", п.п. 17, 29 "Правил надання населенню послуг з газопостачання", - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства ,а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання не допускається .
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Доля В.А.
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Провадження № 2/754/721/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.01.2015 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Сенюта В.О., перевіривши виконання вимог ст. 119-121 ЦПК України по матеріалам позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ПАТ «Дельта Банк» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.12.2014 року, позовну заяву було залишено без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З письмових матеріалів справи вбачається, що платіжне доруЗа таких обставин суд надав позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Вказану ухвалу позивач отримав 18.12.2014 року про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Однак, зазначені в ухвалі недоліки позивачем в установлений судом строк усунені не були, а тому позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119- 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п"яти днів з дня отримання ухвали, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя:
Номер провадження2-н/754/7/15
СУДОВИЙ НАКАЗ
Згідно ст.ст. 64, 66, 68 ЖК України, наймачі повинні своєчасно та в повному обсязі вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від функціонального призначення, до житлово-комунальних послуг відносяться комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо).
Як вбачається із розрахунку Комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Деснянського району м. Києва, заборгованість боржників перед заявником по наданим послугам з утримання будинку та прибудинкової території за період з 01 серпня 2013 року по 01 жовтня 2014 року складає 1503 грн. 84 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. 95-105 ЦПК України, -
Відповідно до ст. 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до ст. 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановлено ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Суддя: Н.Г. Таран
Провадження № 2/754/967/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2015 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Сенюта В.О., перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-121 ЦПК України по матеріалам позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Акцент - Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ПАТ «Акцент-Банк» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24.12.2014 року, позовну заяву було залишено без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З письмових матеріалів справи вбачається, що платіжне доручення від 25.11.2014 року не містить відмітки про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За таких обставин суд надав позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Вказану ухвалу позивач отримав 05.01.2015 року про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Однак, зазначені в ухвалі недоліки позивачем в установлений судом строк усунені не були, а тому позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119- 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Акцент - Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п"яти днів з дня отримання ухвали, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: