"03" лютого 2015 р. Справа № 363/411/15-ц
У Х В А Л А

про усунення недоліків позовної заяви

03 лютого 2015 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Скарлат О.І., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 до Демидівської сільської ради, третя особа - Вишгородська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява.

Вважаю, що позовна заява має бути залишена без руху з наступних підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивачка просить прийняти позовну заяву до розгляду без сплати судового збору, як постраждалої внаслідок Чорнобильської катастрофи на підставі ст.4 Декрету КМУ «Про державне мито».

Так, згідно п.3 ч.18 ст.4 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» №7-93 від 21.01.1993 року від сплати державного мита звільняються громадяни, віднесені до категорії 4 потерпілих внаслідок Чорнобильської катастрофи, які постійно працюють або постійно проживають на території зони посиленого радіологічного контролю, за умови, що за станом на 1 січня 1993 року вони прожили або відпрацювали в цій зоні не менше чотирьох років.

Разом з тим, 01.11.2011р. набрав чинності Закон України від 08.07.2011р. №3674-VІ «Про судовий збір», статтею 10 якого визначено прикінцеві та перехідні положення.

Зокрема, згідно п.7 ч.2 ст.10 Закону внесено відповідні зміни до Декрету Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року №7-93 «Про державне мито» (Відомості Верховної Ради України, 1993р., №13, ст.113 із наступними змінами).

Так, Законом України від 08.07.2011р. №3674-VІ «Про судовий збір» (далі Закон) визначено правові засади справляння судового збору платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ст.1 Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до судових витрат.

Згідно ст.2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, як звертаються до суду.

Об'єктом справляння судового збору, зокрема, є позовна заява та інша заява, передбачена процесуальним законодавством, подані до суду (ч.1 ст.3 Закону).

Таким чином, при зверненні до суду з даним позовом позивач має сплатити судовий збір за ставкою відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (за подачу позовної заяви майнового характеру) - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або карга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Вважаю за необхідне залишити дану позовну заяву без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, оскільки на даний час неможливо відкрити провадження у справі та розглянути її по суті у зв'язку з недотриманням вимог ЦПК України.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Демидівської сільської ради, третя особа - Вишгородська державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків не більше п'яти днів з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку її апеляційного оскарження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її оголошення.

Суддя О.І.Скарлат