Справа № 308/415/15-ц
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.08.2015 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., при секретарі Рабош А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовом ПАТ «Банк Форум» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки,-
ПАТ «Банк Форум» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки.
Посилається на те, що 15 травня 2008 року між АКБ „Форум (правонаступником якого є ОСОБА_4 акціонерне товариство «Банк Форум») та фізичною особою ОСОБА_2 укладено кредитний договір № 0287/08/26-Nу відповідності до якого позичальник отримала грошові кошти у формі кредиту у розмірі 9000,00 (Девять тисяч Доларів США 00 центів) на споживчі цілі строком по 14травня 2018 року під 13,5 % річних. Умови Кредитного договору № 0287/08/26-N від 15 травня 2008 року кредитором виконано у повному обсязі.
Ухвалою суду від 22 червня 2015 року було замінено відповідача ОСОБА_6 на належного відповідача ОСОБА_2.
В судове засідання представник позивача ПАТ «Банк Форум» не з'явився, надав заяву, згідно якої просить розглянути позовну заяву без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі відповідно до викладених у позовній заяві підстав, проти заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду не надходило.
Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду не надходило. На підставі наведеного суд керуючись ч. 1 ст. 224 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що 15 травня 2008 року між АКБ „Форум (правонаступником якого є ОСОБА_4 акціонерне товариство «Банк Форум») та фізичною особою ОСОБА_2 укладено кредитний договір № 0287/08/26-Nу відповідності до якого позичальник отримала грошові кошти у формі кредиту у розмірі 9000,00 (Девять тисяч Доларів США 00 центів) на споживчі цілі строком по 14 травня 2018 року під 13,5 % річних.
Умови Кредитного договору № 0287/08/26-N від 15 травня 2008 року кредитором виконано у повному обсязі.
Відповідач (позичальник) припинив виконувати взяті на себе кредитним договором зобовязання, зокрема вносити щомісячні платежі по тілу кредиту, сплачувати нараховані відсотки за його користування.
Станом на момент подання позовної заяви позичальником не виконуються умови кредитного договору, зокрема за ним рахується заборгованість по сплаті тіла кредиту, нарахованим відсоткам за його користування, а також нарахованим штрафним санкціям у вигляді пені.
Згідно п.2.3. Кредитного договору № 0287/08/26-Nвід15 травня 2008 року, позичальник здійснює повернення кредиту частинами, протягом кожного місяця, починаючи з місяця наступного за місяцем отримання кредиту в сумі не меншій ніж 90,00 (Девяносто Доларів США, 00 центів) на відкритий йому позичковий рахунок.
Відповідно до п. 2.7. кредитного договору № 0287/08/26-Nвід15 травня 2008 року позичальник зобовязався сплачувати проценти за користування кредитними коштами, щомісячно, не пізніше 20-го числа місяця, наступного за місяцем користування кредитними коштами.
У відповідності до п. 3.3.2 кредитного договору № 0287/08/26-Nвід15 травня 2008 року позичальник зобовязаний щомісячно повертати частини кредитних коштів, згідно з п. 2.3. цього Договору. Не пізніше визначеного п. 1.2 цього Договору строку повернути Банку всю суму наданих кредитних коштів, сплачувати проценти за користування кредитними коштами.
Відповідно до п. 3.3.7 кредитного договору № 0287/08/26-Nвід15 травня 2008 року із змінами і доповненнями до нього Відповідач зобовязався протягом дії Кредитного договору застрахувати на користь Банку заставне майно, а саме: земельну ділянку, площею 0,1394 га, що знаходиться в с. Тарнівці, Ужгородського району, Закарпатської області. За порушення даного пункту позичальник сплачує штраф в розмірі 5000,00 (Пять тисяч) гривень 00 копійок.
Відповідач порушив відповідні зобовязання передбачені п. 3.3.7 кредитного договору № 0287/08/26-Nвід 15 травня 2008 року рокуіз змінами і доповненнями до ньогота не застрахував предмет іпотеки на користь Банку в акредитованих останнім страхових компаніях, що дає підстави позивачу для застосування відповідних штрафних санкцій, згідно умов та на підставах передбачених пунктами 3.3.7 та 4.4. Кредитного договору.
Згідно зі ст.ст. 525, 526, 530 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обовязковим для виконання сторонами.
Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання.
Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Ст. 612 ЦК України встановлює, що „Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
У відповідності до ст. 1049 ЦК України „Позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позиковадавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому, відповідно до ст. 1048 ЦК України.
Статтею 7 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов'язання.
Стаття 11 Закону України «Про іпотеку» майновий поручитель несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов'язання виключно в межах вартості предмета іпотеки.
У разі задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки майновий поручитель набуває права кредитора за основним зобов'язанням.
У відповідності до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», зокрема п. 9 даної постанови право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет застави/іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить виключно позивачеві (частина перша статті 20 ЦК, статті 3 і 4 ЦПК).
Задоволення позову кредитора про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави не є перешкодою для предявлення позову про стягнення заборгованості з поручителя за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду справи заборгованість за кредитом не погашена. Задоволення позову кредитора про стягнення заборгованості з поручителя не є перешкодою для предявлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави з метою погашення заборгованості за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду спору заборгованість за кредитом не погашена.
У відповідності до п. 42 вказаної постанови резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як статті 39 Закону України «Про іпотеку», так і положенням пункту 4 частини першої статті 215 ЦПК. Зокрема, у ньому в обовязковому порядку має зазначатись: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу шляхом надання права іпотекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій).
При цьому суд не може одночасно звернути стягнення на предмет іпотеки та стягнути суму заборгованості за кредитним договором. У такому випадку суд має зазначити в резолютивній частині рішення лише про звернення стягнення на предмет іпотеки із зазначенням суми заборгованості за кредитним договором, а сам розрахунок суми заборгованості має наводитись у мотивувальній частині рішення. Винятком є ситуація коли особа позичальника є відмінною від особи іпотекодавця з урахуванням положення статті 11 Закону України «Про іпотеку» (або статті 589 ЦК щодо заставодавця).
Відповідно до ст.169 ч.4 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів і постановляє заочне рішення.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 526, 527, 530, 554, 555, 625, 629, 1054 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 169, 208, 209, 213, 215, 224-226 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ПАТ «Банк Форум» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки -задовольнити.
Солідарно стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний код: НОМЕР_1) мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3 (ідентифікаційний код: НОМЕР_2) мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь держави судовий збір в розмірі 622,33 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів після проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.
Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_7