Справа № 495/6376/15-ц
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

01 жовтня 2015 року Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючої одноособово судді Гайда-Герасименко О.Д.,

при секретарі Завацькій І.В.,

представника заявниці - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському цивільну справу за заявою ОСОБА_2, зацікавлена особа Білгород-Дністровська міська виборча комісія Одеської області про встановлення факту підробки документів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2, зацікавлена особа Білгород-Дністровська міська виборча комісія Одеської області звернулась до суду з заявою про встановлення факту підробки документів.

В судовому засіданні представник заявниці заяву підтримав та просив задовольнити.

В судове засідання представник зацікавленої особи не зявився, але надав заяву згідно якої просив справу слухати за відсутності представника та прийняти рішення у відповідності з діючим законодавством.

Вислухавши представника заявниці, дослідивши матеріали справи, матеріали кримінального провадження, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню по наступним підставам.

З матеріалів справи вбачається, що в 2010 році заявниця ОСОБА_2 була зареєстрована кандидатом на посаду голови Затоківської селищної ради м.Білгород-Дністровський Одеської області, що підтверджується посвідченням за №1 від 08.10.2010 року та витягом з протоколу засідання Затоківської виборчої комісії №4 від 03.10.2010 року.

30 жовтня 2010 року до Затоківської селищної виборчої комісії надійшла заява про порушення заявницею виборчого законодавства, оскільки вона начебто заказала виготовлення передвиборного агітаційного матеріалу в кількості 1000 штук у СПД Бабич. До заяви був наданий лист на імя кандидата на посаду Затоківського селищного голови ОСОБА_3 від СПД ОСОБА_4, в якому вказано, що він 19.10.2010 року виготовив агітаційний матеріал в кількості 1000 штук для кандидата на посаду Затоківського селищного голови ОСОБА_2, за що вона розрахувалася готівкою з ним в сумі 1600 гривень.

30 жовтня 2010 року заявниця ОСОБА_2 звернулась до правоохоронних органів про встановлення факту підробки вказаних вище документів та встановлення осіб, які їх виготовили.

13 серпня 2015 року слідчим відділенням Білгород-Дністровського MB ГУМВС України в Одеській області завершено кримінальне провадження по даному факту та винесено постанову якою, кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.157, ч.1,4 ст.358 КК України закрито у звязку з відсутністю в діях складу кримінального правопорушення.

Заявниця ОСОБА_2 просить встановити факт підробки та недійсності листа на імя голови ОСОБА_3 від СПД ОСОБА_4 про виготовлення агітаційного матеріалу в кількості 1000 штук для кандидата на посаду селищного голови ОСОБА_2Ф та оплати виконаних робіт готівкою, який послужив підставою для Затоківської виборчої комісії про зняття ОСОБА_2 з виборчого процесу на виборах 2010 року.

Окреме провадження це такий вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів чи обставин, що мають значення для охорони прав і законних інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності безспірного субєктивного права.

Розгляд справ окремого провадження спрямовується на встановлення певних обставин, юридичних фактів, наявність чи відсутність яких може бути спірною.

Зокрема, факти, про допустимість судового встановлення яких вказано у ст.256 ЦПК України, наділені юридичною значимістю не завжди і не для кожної особи, а лише у визначеній ситуації.

Відповідно до ч.2 ст.256 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Зміст статті 256 ЦПК України може бути правильно протлумачений з урахуванням статті 258 ЦПК України, згідно з якою у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, має бути вказано, з якою метою заявнику необхідно встановити даний факт.

Чітке визначення юридичного факту є важливою передумовою для обєктивного вирішення справи.

В заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути вказано для якої цілі заявнику необхідно встановити даний факт, чи існував чи не існував в дійсності факт, про встановлення якого просить заявник, чи відповідає він тим умовам, за яких закон надає йому юридичного значення, а також повинні бути надані відповідні докази.

Заява про встановлення факту, що має юридичне значення, повинна містити норму закону, яка передбачає, що даний факт породжує юридичний наслідок.

А ні в заяві, а ні в судовому засіданні представником заявниці не був вказаний факт, про встановлення якого подано заяву, не сам по собі факт та для якого певного правового результату.

Згідно ч.1 ст.259 ЦПК України вбачається, що у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Рішення суду по заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, являється документом, який підтверджує факт, який має юридичне значення.

Таким чином, суд приходить до висновку щодо відсутності правовстановлюючих підстав, передбачених ч.2 ст.256 ЦПК України, для встановлення юридичного факту, що має юридичне значення. Доводи заявниці ОСОБА_2Ф та представника заявниці ОСОБА_1 не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, в звязку з чим суд відмовляє в задоволенні заяві.

За таких обставин суд вважає, що вимоги заявниці не обґрунтовані, не доказані і не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 209, 212, 213-215, 256, 258, 259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_2, зацікавлена особа Білгород-Дністровська міська виборча комісія Одеської області про встановлення факту підробки документів відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя