АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі :

головуючого судді - Слободянюк С.В.,

суддів - Крижанівській Г.В., Корчевного Г.В.,

при секретарі - Абдуллаєвій Е.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Благодійного фонду «Лайф Дженерейшн» в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 29 липня 2015 року про повернення позовної заяви Благодійного фонду «Лайф Дженерейшн» в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Авдієнко Оксана Віталіївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 29 липня 2015 року позивачу повернуто з додатками позовну заяву Благодійного фонду „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕИШН" в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Авдієнко О.В. про визнання недійсним договору купівлі продажу.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, Благодійний фонд „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕИШН", діючи в інтересах ОСОБА_1, подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали, постановлення нової, якою цивільну справу передати до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Апелянт, посилаючись на Закон України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», зазначає, що процесуальний закон не вимагає від Благодійного Фонду, як юридичної особи, надання суду документів, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення осіб, які на це потребують.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Авдієнко О.В. в судове засідання не з'явився. В листі просила розглядати скаргу за її відсутність (а.с.22).

Представник Благодійного фонду «Лайф Дженерейшн» - Ткач Р.О. апеляційну скаргу підтримав, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_6 скаргу не визнав.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів дійшла висновку про відхилення скарги з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у липні 2015 року до суду першої інстанції подана позовна заява Благодійного фонду „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕЙШН", в інтересах ОСОБА_1, до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу АвдієнкоО.В. про визнання недійсним договору купівлі продажу. (а.с.1).

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 29 липня 2015 року позивачу повернуто з додатками позовну заяву Благодійного фонду „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕИШН" в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу АвдієнкоО.В. про визнання недійсним договору купівлі продажу.

Повертаючи позовну заяву Благодійного фонду „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕИШН" в інтересах ОСОБА_1, суд першої інстанції виходив з того, що не надано документів, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення ОСОБА_1 до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів та надають відповідне право Благодійного фонду „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕИШН", в порушення вимог ч. 1 ст. 45 ЦПК України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з наступного.

Відповідно до ст. З ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, Благодійний фонд „ЛАЙФ ДЖЕНЕРЕЙШН" звернулося до суду в інтересах ОСОБА_1 з заявою про визнання недійсним договору купівлі продажу, шляхом подання позовної заяви, підписаної головою правління фонду Вернигорою A.B.

Апелянт зазначає, що процесуальний закон не вимагає від Благодійного Фонду, як юридичної особи, надання суду документів, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення осіб які на це потребують.

Проте з такими доводами погодитись не можна виходячи з наступного.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 42 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені довіреністю фізичної особи. Дана довіреність, в свою чергу, повинна бути посвідчена нотаріально або посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місцем його проживання.

Окрім вказаного порядку, статтею 45 ЦПК України передбачено участь у цивільному процесі органів та осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб, або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, які підтверджують наявність поважних причин, що унеможливлюють самостійне звернення цих осіб до суду для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

З метою захисту прав і свобод людини і громадянина у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини може особисто або через свого представника звертатися до суду з позовом (заявою), брати участь у розгляді справ за його позовними заявами (заявами), а також на будь-якій стадії розгляду вступати у справу, провадження в якій відкрито за позовами (заявами) інших осіб, подавати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, у тому числі у справі, провадження в якій відкрито за позовом (заявою) іншої особи. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини повинен 0бґрунтувати суду неможливість особи самостійно здійснювати захист своїх інтересів. Невиконання Уповноваженим Верховної Ради У країни з прав людини вимог щодо надання зазначеного обґрунтування має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

З метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі в справі або взяти участь у справі за своєю ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. Участь зазначених органів у цивільному процесі для подання висновків у справі є обов'язковою у випадках, встановлених законом, або якщо суд визнає це за необхідне.

В порушення вимог ст. 42 та ч. 1 ст. 45 ЦПК України позивачем не було надано таких документів.

Враховуючи наведене, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, ухвала суду першої інстанції залишенню без змін, як такої, що постановлена з дотриманням норм процесуального права. Доводи апеляційної скарги правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст..ст.303, 307, 312, 313 ЦПК України, колегія суддів , -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Благодійного фонду «Лайф Дженерейшн» в інтересах ОСОБА_1, відхилити.

Ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 29 липня 2015 року залишити без змін

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді