У Х В А Л А

"09" жовтня 2015 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Рожкова О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності та поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

08.10.2015р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, у якій просить встановити факт проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 1996р. по 2012р., визнати частину житлового будинку №8 по провулку Кудрицького в м. Житомирі обєктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, визначивши рівними частки в праві власності по 1/2 за кожним.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов'язковою вимогою до змісту позовної заяви.

Згідно п.2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Так, в порушення вказаних вимог позивач в позовній заяві не зазначила ціну позову відповідно до дійсної вартості спірного майна (оскільки остання проживала в спірному будинку з 2011 по 2012 рік і має можливість попередньо вказати його вартість).

Також, в обґрунтування позовних вимог відповідно до вимог п.5 ч.2 ст. 119 ЦПК України позивачем не зазначено:

- вартість будинку по провулку Кудряшова, №8 в м. Житомира згідно договору про його купівлю та коштів переданих позивачем відповідачу на надані цілі;

- розмір частини спірного будинку, що був придбаний сторонами;

- дату укладення договору купівлі-продажу спірного будинку.

Разом з тим, в порушення п.3 ч.2 ст.119 ЦПК України позивачем не зазначено зміст позовної вимоги про визнання частини житлового будинку №8 по провулку Кудрицького в м. Житомирі обєктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, визначивши рівними частки в праві власності по 1/2 за кожним, а саме не зазначено яку частину будинку необхідно визнати обєктом права спільної сумісної власності сторін.

Окрім того, згідно вимог частини пятої статті 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Позивачем подано позов, який має дві вимоги майнового та немайнового характеру, тому відповідно до вимог п.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Позивач повинен сплатити судовий збір за кожну вимогу позову.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем надано документ про сплату судового збору квитанцію № 013600731 від 03.06.2014р. про сплату судового збору в розмірі 745 грн.

Однак, відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 487,20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 6090 грн.

Згідно з п.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 487,20 грн.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру відповідно до вартості майна на наступні реквізити: отримувач коштів: УДКСУ у м. Житомирі Житомирської області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726, Банк отримувача ГУ ДКСУ у Житомирській області, код банку отримувача (МФО) 811039, розрахунковий рахунок № 0004, код класифікації доходів бюджету 22030001. Призначення платежу: Судовий збір, за позовом______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

Отже, позивачу необхідно привести зміст позовних вимог у відповідність до викладених ним обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги та належним чином оформити позовну заяву.

Зазначені недоліки перешкоджають проведенню належної підготовки справи до відкриття провадження у справі і є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу часу на їх виправлення.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає тому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119, 121, 210, 293 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності та поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Недоліки ухвали усунути в триденний строк з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

У разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області шляхом подачі апеляційної скарги через Корольовський районний суд м. Житомира протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Рожкова