Номер провадження 2/754/6490/15
У Х В А Л А

Іменем України

06 листопада 2015 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2, про зняття арешту,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2, про зняття арешту.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачці та її дочці на праві свідоцтва про право власності належить квартира АДРЕСА_1. Своє право власності позивачка та її дочка намагалися зареєструвати в державному реєстрі прав на нерухоме майно та їх обтяжень, де дізналися від державного реєстратора, що ця дія неможлива, оскільки на квартиру накладений арешт. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, за квартирою рахується арешт, що був накладений постановою № б/н від 25.06.2003 року державним виконавцем ВДВС Деснянського РУЮ м. Києва Коваленко П.І. та оголошено заборону на відчуження цієї квартири. На даний час боржник за виконавчим провадженням помер, ним борг за виконавчим листом був повністю виплачений, тобто сам арешт був накладений вже після сплати боргу в повній сумі.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцем цього майна або основної його частини.

Підсудність даної категорії справ є виключною.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право, в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями статті 119 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: найменування суду до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Зокрема позивач дані зобов'язання не виконала, в позовній заяві не зазначила докази в підтвердження обставин, на які особисто посилається.

Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Отже, позивач, посилаючись на те, що є власником майна доказів на підтвердження даних обставин не зазначає, а навпаки зазначає, що вказане право вона зареєструвати у встановленому законом порядку не може.

З позовної заяви вбачається, що постанова державного виконавця про накладення арешту була накладена після виконання померлим ОСОБА_4 своїх зобов'язань за виконавчим листом, при цьому позивач та третя особа не мають жодного відношення та не відповідають за боргові зобов'язання померлого чоловіка та батька. Більш того приватизація квартири відбулась в 2015 році.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» на яку посилається позивач, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

Отже, позивач звертаючись до суду з позовом у порядку цивільного судочинства позовні вимоги про визнання за нею права власності на спірне майно не заявляє, тобто фактично оскаржує дії державного виконавця під час виконання судового рішення, що в залежності від суб'єкта звернення відноситься до компетенції адміністративних судів або розглядається в порядку, передбаченому ст. 383 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 - 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2, про зняття арешту - залишити без руху.

Запропонувати позивачу не пізніше двох днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки, шляхом надання до канцелярії суду (м. Київ, пр. Маяковського, 5-В) належним чином оформлену позовну заяву, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду Н.Г.Таран