Справа № 758/2426/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С. , розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоблок» про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києві від 09.04.2015 року по цивільній справі № 758/2426/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мадрид-85» про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування реєстраційних записів, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Біоблок», Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвин Анастасія Сергіївна,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду із заявою до суду про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києві від 09.04.2015 року по цивільній справі № 758/2426/15-ц.

Дослідивши матеріали заяви, приходжу до висновку що, вона (заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно статті 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Стаття 229 ЦПК України встановлює обов'язкові вимоги до змісту та форми заяви про перегляд заочного рішення, обов'язок дотримання яких покладається на заявника.

Так відповідно до статті 229 ЦПК України, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім'я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

З системного аналізу зазначених норм чинного цивільно-процесуального законодавства в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що законодавцем зважаючи на специфіку заочного розгляду справи, надано право на подачу заяви про перегляд рішення ухваленого за результатами такого розгляду, виключно відповідачу та покладено саме на нього обов'язок з дотримання форми та змісту такої заяви.

Мною ж встановлено, що особа, яка звернулася на даний час із заявою про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києві від 09.04.2015 року по цивільній справі № 758/2426/15-ц, не брала в ній участі в якості відповідача, а є третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, що об'єктивно підтверджується в сукупності всіма матеріалами справи в тому числі і оскаржуваним рішенням.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту у зв'язку із не зазначенням заявником обставин, які б свідчили про наявність в нього суб'єктивного права на звернення з такою заявою до суду та не зазначено доказів в підтвердження наявності зазначених обставин.

Частина сьома статті 229 ЦПК України визначає, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.

Відповідно ж до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 11, 121, 228, 229 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоблок» про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києві від 09.04.2015 року по цивільній справі № 758/2426/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мадрид-85» про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування реєстраційних записів, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Біоблок», Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвин Анастасія Сергіївна - залишити без руху.

Надати заявнику строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко