Справа № 569/5257/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2015 року Рівненський міський суд

в особі головуючої судді Крижової О.Г.

при секретарі Гриценюк М.А.

з участю позивача -відповідача ОСОБА_1,

представника позивача-відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача- позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Рівненського міського суду з позовом до ОСОБА_5 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

ОСОБА_4 звернувся з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позовних вимог позивач-відповідач ОСОБА_1 пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її дід ОСОБА_6, який проживав за адресою АДРЕСА_1 та був її опікуном. Спадкоємцями після його смерті є його дочка, а її мати ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та син ОСОБА_4. Після смерті бабусі ОСОБА_8, вона не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки продовжувала жити в даній квартирі та піклуватися і доглядати дідуся. Зазначає, що на поховання діда приїздив його син ОСОБА_4 - відповідач по справі, який мешкає постійно із сім'єю в республіці Білорусь. Після похорон діда, ОСОБА_4 пояснив, що найближчим часом приїде в Україну і ми разом почнемо оформляти спадщину спадщину. Однак, ОСОБА_4 протягом більше як півроку не приїздив. Згодом вона виявила, що її дядько забрав всі правовстановлюючі документи на спадкове майно. Коли вона звернулася до нотаріуса їй сказали, що без документів на майно не видадуть свідоцтва про право на спадщину. Нещодавно вона дізналась, що її дядько, ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса ОСОБА_9 із заявою про прийняття спадщини, приховавши це від неї, а також ввів в оману нотаріуса не повідомивши, що і вона має право на частку у спадковому майні. Вказала, що коли вона звернулася до нотаріуса ОСОБА_9 із заявою про прийняття спадщини ,то остання відмовила їй у прийнятті заяви, сказавши , що вона немає права на інше спадкове майно крім частки у квартирі, яка належала її матері. Офіційну письмову відмову нотаріус також не надала. Позивач вважає, що строк пропущено з поважних, незалежних від неї причин.

В судовому засіданні позивач-відповідач ОСОБА_1 заявлені нею позовні вимоги підтримала з мотивів викладених у позовній заяві, зустрічні позовні вимоги не визнала.

В судовому засіданні представник відповідача- позивача ОСОБА_3 первісні позовні вимоги не визнав з мотивів викладених у запереченні. Зустрічні позовні вимоги підтримав в повному обсязі пояснив, що згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.01.1994 року, квартира, що знаходиться за адресою: 33000, АДРЕСА_1, була у спільній сумісній власності ОСОБА_6 (батько відповідача), ОСОБА_8( мати відповідача) ОСОБА_7( сестра відповідача). ІНФОРМАЦІЯ_3, померла сестра відповідача ОСОБА_7, оскільки на момент смерті вона була зареєстрована та постійно проживала в квартирі разом з його батьками, останні фактично вступили в управління та володіння спадковим майном, тому що і надалі продовжували проживати в цій квартирі, утримувати її, сплачували комунальні платежі. Фактично прийнявши спадщину, батьки відповідача за життя не оформили юридично таке прийняття у нотаріуса. ІНФОРМАЦІЯ_4, померла мати відповідача-позивача ОСОБА_8. У зв'язку з тим що протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини після смерті його матері, жоден із можливих спадкоємців в тому числі позивача і він не звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, його батько ОСОБА_6, прийняв спадщину після смерті матері, а саме 1/6 успадковану нею проте не оформлену за життя частку квартири померлої сестри та 1/3 частку квартири, що належала ОСОБА_8. ІНФОРМАЦІЯ_2, помер батько відповідача ОСОБА_6, знову ж таки як і мати, не оформив за час свого життя правовстановлюючих документів на успадковані ним частки квартири після смерті ОСОБА_7, та ОСОБА_8 Вказує, що звернувшись до нотаріуса ОСОБА_4 довідався що може в нотаріальному порядку прийняти спадщину, до складу якої входить лише 1/3 квартири (частка його батька), а також нотаріус повідомила, ще 2/3 частки квартири після смерті його матері та сестри, хоча і були прийняті його батьком проте він не оформив на них правовстановлюючих документів, а тому він не може прийняти після смерті батька успадкованих ним 2/3 частки квартири.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка приватний нотаріус ОСОБА_9 суду пояснила, що в різний час ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зверталися до неї, як приватного нотаріуса для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 на квартиру АДРЕСА_1, однак нею було роз'яснено, що для прийняття спадщини необхідні правовстановлюючі документи, які ними надані не були, тому спадщина на вищевказану квартиру не відкривалася.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в первісному позові та зустрічному позові слід відмовити.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Як вбачається з ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, в судовому засіданні позивачем-відповідачем ОСОБА_1 та відповідачем - позивачем ОСОБА_4 не надано доказів належного звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини та офіційної відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про прийняття спадщини. Таким чином, суд вважає за необхідне у задоволені первісного та зустрічного позовів відмовити у зв'язку з порушенням порядку звернення із вищевказаною заявою, передбаченим ЦК України.

На підставі ст.ст. 1270,1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 208, 209, 212-215, 218, 223, 232,292, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовити.

В задоволені зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляцiйного суду Рівненської області через Рiвненський мiський суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Рівненського міського суду О.Г. Крижова