У Х В А Л А

іменем україни

18 лютого 2015 рокум. Київ
Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючого Дьоміної О.О.,
суддів: Дем'яносова М.В.,Парінової І.К.,
Коротуна В.М.,Штелик С.П.,
розглянувши в судовому засіданні справу за позовом Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» до редактора і засновника Всеукраїнської незалежної газети «Правдошукач» ОСОБА_6 про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_6 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 24 липня 2014 року та рішення апеляційного суду м. Києва від 22 жовтня 2014 року,

в с т а н о в и л а:

Державне підприємство «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (далі - ДП «Укрметртестстандарт») звернулося до суду з позовом про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 24 липня 2014 року позов задоволено.

Визнано відомості, поширені в статті: «Мінекономрозвитку гальмує громадську експертизу корумпованої та монополізованої метрології», опубліковані у Всеукраїнській незалежній газеті «Правдошукач» № 3 (65), 2014 на аркуші 7, а саме:

- «Як стало відомо журналістам, в Україні штучно створена монополія на повірку всіх лічильників: електроенергії, води, газу, тощо»;

- «Але коли приватні повірочні лабораторії звертаються до міністерства, їхні заявки футболять до Укрметртестстандарту, який готує експертні висновки про необхідність відмови у задоволенні заявок під різними абсурдними предлогами. Доходить до такого маразму, що експерти плутаються у технічній документації заявників і плутають градуси вимірювання кутів з градусами Цельсія. Фактично експерти не є об'єктивними, бо піклуються про збереження монополії «Укрметртестстандарту» і про збереження усіх корупційних схем, якими це держпідприємство обросло за багато років…»;

- «…а тим часом вже ходять чутки про нову конфігурацію нечесті. Мовляв буде новий директор, навіть можливо нове керівництво «Укрметртестстандарту», але його монополію ніхто не чіпатиме і корупційні схеми залишаться ті самі…

Показово, що ДП «Укрметртестстандарт» не дає жодної копійки в бюджет, а його допотопне обладнання давно відстало від сучасних стандартів.

Це реальні наслідки монополії, від яких програють усі. Перш за все держава. Адже поки Мінекономрозвитку дозволяє монополісту займатися казуїстикою та бумаготворчістю замість прийняття сучасних технологій та світових стандартів, збирати дань з бізнесу і третирувати вітчизняного виробника..», - недостовірними та такими, що порушують особисте немайнове право ДП «Укрметртестстандарт» на недоторканність ділової репутації.

Зобов'язано ОСОБА_6 спростувати відомості, що не відповідають дійсності, завдають шкоду діловій репутації позивача ДП «Укрметртестстандарт» способом, найбільш близьким до способу їх поширення, а саме: опублікувати спростування відомостей у найближчому випуску газети «Правдошукач» протягом тижня з дня набрання рішенням суду законної сили, і помістити під заголовком «Спростування» на тому ж місці шпальти, де була розміщена стаття «Мінекономрозвитку гальмує громадську експертизу корумпованої та монополізованої метрології», згідно з текстом «Спростування»:

Повідомляємо, що поширена інформація в статті «Мінекономрозвитку гальмує громадську експертизу корумпованої та монополізованої метрології», опублікована в Всеукраїнській незалежній газеті «Правдошукач» № 3 (65), 2014 на аркуші 7, а саме:

- «Як стало відомо журналістам, в Україні штучно створена монополія на повірку всіх лічильників: електроенергії, води, газу, тощо»;

- «Але коли приватні повірочні лабораторії звертаються до міністерства, їхні заявки футболять до Укрметртестстандарту, який готує експертні висновки про необхідність відмови у задоволенні заявок під різними абсурдними предлогами. Доходить до такого маразму, що експерти плутаються у технічній документації заявників і плутають градуси вимірювання кутів з градусами Цельсія. Фактично експерти не є об'єктивними, бо піклуються про збереження монополії «Укрметртестстандарту» і про збереження усіх корупційних схем, якими це держпідприємство обросло за багато років…»;

- «…а тим часом вже ходять чутки про нову конфігурацію нечесті. Мовляв буде новий директор, навіть можливо нове керівництво «Укрметртестстандарту», але його монополію ніхто не чіпатиме і корупційні схеми залишаться ті самі…

Показово, що ДП «Укрметртестстандарт» не дає жодної копійки в бюджет, а його допотопне обладнання давно відстало від сучасних стандартів.

Це реальні наслідки монополії, від яких програють усі. Перш за все держава. Адже поки Мінекономрозвитку дозволяє монополісту займатися казуїстикою та бумаготворчістю замість прийняття сучасних технологій та світових стандартів, збирати дань з бізнесу і третирувати вітчизняного виробника..», - є недостовірною та такою, що порушує немайнове право ДП «Укрметртестстандарт».

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ДП «Укрметртестстандарт» моральну шкоду у розмірі 100 грн.

Рішенням апеляційного суду м. Києва від 22 жовтня 2014 року рішення суду першої інстанції скасовано в частині спростування недостовірної інформації:

- «Як стало відомо журналістам, в Україні штучно створена монополія на повірку всіх лічильників: електроенергії, води, газу, тощо»;

- «Це реальні наслідки монополії, від яких програють усі. Перш за все держава. Адже поки Мінекономрозвитку дозволяє монополісту займатися казуїстикою та бумаготворчістю замість прийняття сучасних технологій та світових стандартів, збирати дань з бізнесу і третирувати вітчизняного виробника..».

Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову в зазначеній частині, а також в частині відшкодування моральної шкоди.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Не погодившись із вищезазначеними судовими рішеннями, ОСОБА_6 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ з касаційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 є редактором та засновником Всеукраїнської незалежної газети «Правдошукач», у номері 3 (65), 2014 (аркуш 7) якої опубліковано статтю під назвою: «Мінекономрозвитку гальмує громадську експертизу корумпованої та монополізованої метрології», яка містила, зокрема, наступну інформацію:

- «Як стало відомо журналістам, в Україні штучно створена монополія на повірку всіх лічильників: електроенергії, води, газу, тощо»;

- «Але коли приватні повірочні лабораторії звертаються до міністерства, їхні заявки футболять до Укрметртестстандарту, який готує експертні висновки про необхідність відмови у задоволенні заявок під різними абсурдними предлогами. Доходить до такого маразму, що експерти плутаються у технічній документації заявників і плутають градуси вимірювання кутів з градусами Цельсія. Фактично експерти не є об'єктивними, бо піклуються про збереження монополії «Укрметртестстандарту» і про збереження усіх корупційних схем, якими це держпідприємство обросло за багато років…»;

- «…а тим часом вже ходять чутки про нову конфігурацію нечесті. Мовляв буде новий директор, навіть можливо нове керівництво «Укрметртестстандарту», але його монополію ніхто не чіпатиме і корупційні схеми залишаться ті самі…

Показово, що ДП «Укрметртестстандарт» не дає жодної копійки в бюджет, а його допотопне обладнання давно відстало від сучасних стандартів.

Це реальні наслідки монополії, від яких програють усі. Перш за все держава. Адже поки Мінекономрозвитку дозволяє монополісту займатися казуїстикою та бумаготворчістю замість прийняття сучасних технологій та світових стандартів, збирати дань з бізнесу і третирувати вітчизняного виробника..».

Вважаючи вищезазначену інформацію недостовірною та такою, що порочить його ділову репутацію, ДП «Укрметртестстандарт» звернулося до суду з позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що інформація, поширена у Всеукраїнській незалежній газеті «Правдошукач», є недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації позивача, відтак зобов'язав відповідача її спростувати та компенсувати позивачу моральну шкоду.

Апеляційний суд рішення суду першої інстанції частково скасував і ухвалив нове рішення про відмову в задоволенні позову в цій частині, оскільки вважав, що інформація: «Як стало відомо журналістам, в Україні штучно створена монополія на повірку всіх лічильників: електроенергії, води, газу, тощо»; «Це реальні наслідки монополії, від яких програють усі. Перш за все держава. Адже поки Мінекономрозвитку дозволяє монополісту займатися казуїстикою та бумаготворчістю замість прийняття сучасних технологій та світових стандартів, збирати дань з бізнесу і третирувати вітчизняного виробника..», - є оціночними судженнями. Також рішення суду скасовано у частині відшкодування моральної шкоди.

Із такими висновками апеляційного суду слід погодитися.

Однак з іншими висновками суду апеляційної інстанції в частині залишення без змін рішення суду першої інстанції повністю погодитися не можна, адже вони не відповідають закону та не ґрунтуються на доказах, наявних у матеріалах справи.

Юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації (частина 1 статті 94 ЦК України).

Ділова репутація юридичної особи - оцінка її підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Відповідно до статті 200 ЦК України інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Згідно з частиною 3 статті 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності).

Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, необхідно визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до норм частини 2 статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції з права людини та основоположних свобод.

Так, апеляційний суд залишив без змін рішення суду першої інстанції, який вважав, що поширена інформація, а саме: «Але коли приватні повірочні лабораторії звертаються до міністерства, їхні заявки футболять до Укрметртестстандарту, який готує експертні висновки про необхідність відмови у задоволенні заявок під різними абсурдними предлогами. Доходить до такого маразму, що експерти плутаються у технічній документації заявників і плутають градуси вимірювання кутів з градусами Цельсія. Фактично експерти не є об'єктивними, бо піклуються про збереження монополії «Укрметртестстандарту» і про збереження усіх корупційних схем, якими це держпідприємство обросло за багато років...»; «...а тим часом вже ходять чутки про нову конфігурацію нечесті. Мовляв буде новий директор, навіть можливо нове керівництво «Укрметртестстандарту», але його монополію ніхто не чіпатиме і корупційні схеми залишаться ті самі...»; «Показово, що ДП «Укрметртестстандарт» не дає жодної копійки в бюджет, а його допотопне обладнання давно відстало від сучасних стандартів», - стосується позивача, є негативною та недостовірною, адже в ній йдеться про наявність на підприємстві корупційних схем, недобросовісну монополію позивача на повірку лічильників, несплату податків та застаріле обладнання.

Докази - будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 57 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 статті 58, частиною 2 статті 59 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (допустимість доказів).

Відповідно до частини 3 статті 212 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Перевіряючи рішення суду першої інстанції щодо наведених висловлювань, апеляційний суд належним чином не з'ясував, чи є вони фактичними твердженнями або оціночними судженнями та чи можуть такі вислови бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири), і чи можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності.

Не було зважено на те, що вислів: «...а тим часом вже ходять чутки про нову конфігурацію нечесті. Мовляв буде новий директор, навіть можливо нове керівництво «Укрметртестстандарту», але його монополію ніхто не чіпатиме і корупційні схеми залишаться ті самі...» містить припущення і посилання на чутки.

Крім цього, не було перевірено належність та допустимість доказів, поданих на підтвердження фактів сплати ДП «Укрметртестстандарт» податків (дипломи переможця «Всеукраїнського рейтингу сумлінних платників податків»).

Апеляційний суд належним чином не обґрунтував висновки щодо залишення без змін рішення суду першої інстанції.

За таких обставин суд неправильно застосував норми матеріального права, в порушення норм процесуального права не встановив всіх фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, відтак судове рішення підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції з підстав, визначених частинами 2, 3 статті 338 ЦПК України.

Керуючись статтями 336, 338 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Рішення апеляційного суду м. Києва від 22 жовтня 2014 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О.О. Дьоміна
Судді:М.В. Дем'яносов
В.М. Коротун
І.К. Парінова
С.П. Штелик