Провадження № 2-о/761/23/2015
У Х В А Л А

Іменем України

02 квітня 2015 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Паночко О.М.

за участю заявника: ОСОБА_1,

представника заявника: ОСОБА_2,

представника заінтересованої особи: ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання заінтересованої особи - ОСОБА_4 про залишення заяви без розгляду,, -

В С Т А Н О В И В:

04 листопада 2014 року до суду надійшла заява ОСОБА_1, заінтересовані особи - Перша Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції в м.Києві про встановлення факту, що має юридичне значення.

В заяві заявниця просить: встановити факт, що ОСОБА_1 проживала разом з ОСОБА_5 однією сім'єю з 2005 року в квартирі АДРЕСА_1 до часу відкриття спадщини.

Для повноти та об'єктивності розгляду справи судом була витребувана копія спадкової справи з якої вбачається, що 21.06.1978 року ОСОБА_5 заповіла все своє майно ОСОБА_4 та ОСОБА_7 в рівних долях.

На запити нотаріуса була надана інформація Головним управлінням ДМС в м.Києві, що є в м.Києві зареєстрована ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та зареєстрована в АДРЕСА_2.

Тому суд залучив в якості заінтересованої особи ОСОБА_4, хоча представник заявника наполягав що має бути залучено саме ОСОБА_4.

Представник ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що померла ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були кумами, а ОСОБА_7, яка на даний час має прізвище «ОСОБА_7» є її похресницею. Про заповіт не знали. А так як вони написали заяву про прийняття спадщини і бажають отримати спадщину за заповітом вважають, що існує спір про право, а тому просили залишити заяву без розгляду. Крім того представник пояснив, що ОСОБА_4 подала заяву про визначення додаткового строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Заявник та її представник заперечували проти заявленого клопотання.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду за наступних підстав.

Частиною 6 статті 235 ЦПК України передбачено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. від 12.03.2015 року відмовлено ОСОБА_4 та ОСОБА_7 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частину квартири АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 у зв'язку з пропуском ними шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої та у зв'язку з розбіжністю прізвища.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01.04.2015 року відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_7 до Київської міської ради, третя особа - Перша київська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, так як під час розгляду заяви було встановлено, що існує спір про право, тому суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду.

Водночас суд роз'яснює право заявника звернутись до суду з позовною заявою для вирішення заявлених вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 234, 235 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання заінтересованої особи - ОСОБА_4 про залишення заяви без розгляду - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи - Перша Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_4 про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суд м.Києва.

Суддя: Н.Г.Притула