Провадження №2/761/6419/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

03 вересня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулась до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 13.05.2015 року подали до Першої Київської державної нотаріальної контори заяви про отримання кожною свідоцтва по про право на спадщину за заповітом на ? частини квартири АДРЕСА_1, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 Проте, державний нотаріус відмовив у видачі свідоцтв з огляду на те, що право власності на вказане нерухоме майно у ОСОБА_5 не виникло оскільки відсутня його державна реєстрація. Після смерті ОСОБА_5 спадкоємцями є позивачі, інших спадкоємців немає. У зв'язку із тим, що відмова державного нотаріуса у видачі свідоцтв про право власності на зазначене нерухоме майно в порядку спадкування обґрунтована з підстав відсутності державної реєстрації права власності у померлої ОСОБА_5, хоча на момент виникнення у неї права власності, така реєстрація була необов»язковою, а станом на сьогодні нотаріус позбавлений без права відповідної реєстрації видати свідоцтво про право на спадщину на частини квартири, позивачі звернулись до суду з позовними вимогами про визнання за ними права власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5

В судовому засіданні позивачі позовну заяву і викладені вимоги підтримують і підтверджують в повному обсязі, не заперечують щодо ухвалення заочного рішення та просять покласти на них судові витрати.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, надав письмові пояснення на позовну заяву в яких просить на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник відповідача Головного управління юстиції у м. Києві направив письмові заперечення в яких зазначає, що вказане Управління є неналежним відповідачем та є третьою особою без самостійних вимог і в цьому разі розгляд справи залишає на розсуд суду та просить розглянути справу за відсутності представника за наявними документами і доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства.

Третя особа Перша Київська державна нотаріальна контора просила суд розглянути справу за відсутності її представника та прийняти рішення згідно чинного законодавства, про що надана письмову заяву.

Суд, керуючись положеннями ст. ст. 169,224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідача та третьої особи на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, отримавши на це згоду позивачів.

Вислухавши пояснення позивачів, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві від ІНФОРМАЦІЯ_3 серії НОМЕР_2.

За свого життя ОСОБА_5 зробила розпорядження на випадок своєї смерті та все майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, на що за законом вона матиме право і що їй буде належати на момент смерті заповідав ОСОБА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2. Про вказане свідчить дублікат заповіту від 23.05.2005 року, що має силу оригіналу Бланк серії №ВСВ 717100.

Із копії свідоцтва про одруження вбачається,що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 після одруження 03.10.1992 року отримала прізвище свого чоловіка «ОСОБА_6».

Спадкуванням згідно до ст. 1216 ЦК України є перехід прав та обов'язків від фізичної особи яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За приписами ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

В свою чергу положеннями ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає в день відкриття спадщини.

Як свідчать матеріали справи, на момент смерті ОСОБА_5, їй належало на праві власності квартира АДРЕСА_1, що підтверджується дублікатом від 24.11.2014 року свідоцтва про право власності на житло від 13.04.1994 року, виданий Фондом комунального майна Радянського району від 12.02.1994 року Серії НОМЕР_1; інформаційною довідкою КВ-2015 №5057 від 27.03.2015 Київського міського БТІ про те, що вказана квартира на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5. на підставі вищевказаного свідоцтва про право власності та зареєстрованого в Бюро від 27.04.1994, реєстрова книга д.10-250 за реєстровим №448.

За приписами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Таким чином, до складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_7 входить вищевказане нежитлове приміщення.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, як це встановлено ст. 1269 ЦК України.

Як свідчать матеріали справи, позивачі зверталась до державного нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва про право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, що належала останній як спадкодавцю на праві власності.

Однак, постановами державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. позивачам ОСОБА_1 і ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на вищевказане жиле приміщення та роз»яснено право на звернення до суду за захистом своїх справ.

Підставами такої відмови слугувало те, що оскільки згідно ст.182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухому речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягає державній реєстрації та ст.331 ЦК України передбачає, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до Закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації, тому право власності на квартиру у померлої не виникло (а.с.9, 10).

Зважаючи на встановлені в судовому засіданні обставини, беручі до уваги те, що померла ОСОБА_7 за життя мала у приватній власності згідно вищевказаного свідоцтва про право власності на житло від 13.04.1994 року, виданий Фондом комунального майна Радянського району від 12.02.1994 року, - квартиру АДРЕСА_1, суд приходить до висновку, що до спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перейшли усі права, що їх мала спадкодавець на день своєї смерті.

Крім того, за положеннями ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Приписами ст. 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За приписам ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо не право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, яким засвідчує його право власності.

Відповідно до ч.1 ст. 328 Цивільного кодексу України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Беручі до уваги все вищенаведене, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивачів та визнати за ними право власності по ? частини за кожною квартири АДРЕСА_1

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 88 ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивачів покласти на них судові витрати.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 3,11,30,60,88,169,212-215, 224-228 ЦПК України, ст.ст. 15,392, 1225,1261,1267, 1268,1269 ЦК України, ст. 120 ЗК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач, який не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. В разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку.

Суддя: