Провадження №2/761/7131/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 жовтня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Рибака М.А.,

при секретарі Савенко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи: Першої Київської державної нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у місті Києві про продовження і встановлення строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2015 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1) звернувся до суду із позовом до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач, КМР), за участю третьої особи: Першої Київської державної нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у місті Києві (далі по тексту - третя особа) про продовження і встановлення строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мачуха позивача ОСОБА_2, після смерті якої позивач в 2014 році подав заяву до нотаріальної контори про видачу йому свідоцтва про право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_1, оскільки він вважав, що фактично прийняв спадщину, мешкаючи на день смерті із спадкодавицею. Проте, у видачі свідоцтва йому було відмовлено у зв'язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач зазначав, що після смерті ОСОБА_2, він фактично вступив в управління і володіння спадковим майном та здійснював дії по утриманню спадкової маси шляхом сплати комунальних платежів та вчинення інших дій, що свідчать про проживання після смерті спадкодавиці в квартирі та ставився до спадкового майна як до свого власного. Також зазначав, що заяву про прийняття спадщини він не подавав у зв'язку із тим, що він проживав із спадкодавицею на день і після її смерті і фактично прийняв спадок, що вважає поважною причиною.

Посилаючись на викладене, позивач просив суд продовжити йому строк для подання заяви про прийняття спадщини, пропущений з поважних причин та встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача надала суду заяву, в якій позов підтримала та просила суд про розгляд справи за її відсутності.

В судове засідання представник відповідача не з'явився, надав заперечення на позовну заяву, в яких позов не визнав та просив суд відмовити у його задоволенні. Розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, надіслав на адресу суду пояснення, в яких просив розглядати справу за його відсутності та прийняти рішення згідно чинного законодавства України.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві 19.07.2010 року, актовий запис № 12753 (а.с. 38).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на 1/8 частки квартири номер АДРЕСА_1

22.10.2014 року ОСОБА_1 звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 51).

06.11.2014 року Перша Київська державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку із тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутністю судового рішення про встановлення факту його проживання з померлою однією сім'єю не менше п'яти років до дня її смерті (а.с. 75).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 212 та 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах.

На підтвердження поважності причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини стороною позивача надані наступні докази: довідку КП «Керуюча дирекція» Шевченківського району від 01.10.2014 року № 328, відповідно до якої ОСОБА_1 не зареєстрований, але дійсно проживає з 2004 року за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 6); акти про залиття від 04.07.2011 року та від 07.04.2011 року, в одному з яких власником вказаної квартири зазначено ОСОБА_1 (а.с. 9, 10) та копії рахунків на сплату житлово-комунальних послуг (а.с. 11-27).

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Необґрунтованою є практика місцевих судів щодо визнання поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини фактичним користуванням і володінням майном спадкодавця або ж проживанням із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

В останньому випадку зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд не вбачає передбачених ч. 3 ст. 1272 ЦК України підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, тому ця вимога позову задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 169, 179, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи: Першої Київської державної нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у місті Києві про продовження і встановлення строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ М.А. РИБАК