Провадження №2/447/794/15
Справа №447/1790/15-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31.07.2015 року м.Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Львівської області Головатий А. П. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бродківської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , -

встановив:

24.07.2015 року позивач звернувся в Миколаївський районний суд Львівської області з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, однак така не може бути прийнята судом до свого провадження, так як не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, щодо змісту і форми позовної заяви.

У відповідності до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Якщо позовна заява подається представником позивача до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження. Згідно ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем предявлено вимогу немайнового характеру.

Позивачем до матеріалів позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору

Згідно ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру встановлять 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" зазначено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

У разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Якщо до суду звертаються кілька позивачів із вимогою немайнового характеру до одного або кількох відповідачів, коли ціна позову відсутня і частину кожного з позивачів у такій ціні визначити неможливо, а предмет позову за вимогами кількох позивачів є одним і тим самим, можлива сплата судового збору одним чи кількома з них у розмірі, передбаченому підпунктом 2 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищенаведеного, суддя приходить до висновку, що позивачу слід надати строк для виправлення зазначених недоліків, одночасно попередивши його про наслідки невиконання даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бродківської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити вищевказані недоліки позовної заяви і представити про це відповідні документи протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання ухвали суду у вказаний строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і виконується негайно.

Суддя Головатий А. П.