Номер провадження 2/754/9/15
Справа № 754/4487/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2015 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Нескородяній О.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М., про визнання недійсним договору дарування нерухомого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_1, та застосування наслідків недійсності правочину,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з зазначеною позовною заявою, в якій, з урахуванням збільшення позовних вимог, просить визнати недійсним Договір дарування, посвідчений 08.10.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М.; застосувати наслідки недійсності правочину; постановити рішення про повернення майна - квартири АДРЕСА_1, переданого на виконання недійсного правочину за правилами реституції; державну реєстрацію Договору дарування квартири АДРЕСА_1, посвідченого 08.10.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М., реєстровий номер 2738, скасувати.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про призначення повторної судово-психіатричної експертизи, в якому просить призначити повторну судово-психіатричну експертизу, на розгляд та вирішення якої поставити питання: В якому психічному, емоційному і фізичному стані знаходилась ОСОБА_4 на час укладання та посвідчення Договору дарування квартири 08 жовтня 2013 року та чи страждала вона у цей час будь-якими психічними захворюваннями?; Чи могла ОСОБА_4 за своїм психічним станом 08 жовтня 2013 року розуміти значення своїх дій та керувати ними?

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 проти задоволення заяви про забезпечення позову заперечував.

У судове засідання третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М., не з'явилась, причини неявки суду не повідомила.

Розглянувши заяву представника ОСОБА_1, заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, суд приходить до обґрунтованого висновку про відому у задоволенні клопотання, з таких підстав.

Ухвалою суду від 04.09.2014 рок за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 у справі було призначено посмертну судово-психіатричну експертизу та поставлені перед експертами наступні запитання:

1. Чи здатна була дарувальниця ОСОБА_4 в повній мірі керувати своїми діями під час укладення спірного договору?

2. Чи можливий вплив перебігу захворювання і способу лікування на здатність ОСОБА_4 усвідомлювати в повній мірі значення своїх дій?

3. Чи може впливати захворювання та спосіб його лікування на емоційний стан хворої ОСОБА_4, якщо так, то яким чином?

4. Чи була ОСОБА_4 абсолютно неспроможна в момент укладення договору дарування квартири розуміти значення своїх дій та керувати ними?

5. Чи була здатна ОСОБА_4 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними у період підготовки і вчинення правочину?

6. Чи могла ОСОБА_4 з урахуванням її розумового розвитку усвідомлювати зміст своїх дій ?

Проведення експертизи було доручено Київському міському Центру судово-психіатричної експертизи, експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Провадження у справі було зупинено на час проведення експертизи.

У розпорядження експертів було надано матеріали цивільної справи з оригіналами медичної документації померлої ОСОБА_4, у тому числі медичну карту стаціонарного хворого з Київської міської клінічної лікарні №2 за №3566 та №3110 та медичну карту амбулаторного хворого.

Ухвалою судді від 18.12.2014 року, з метою виконання клопотання експерта щодо допиту в судовому засіданні ряду осіб, провадження у справі було відновлено.

В ході розгляду справи судом, у судових засіданнях були допитані заявлені сторонами у справі свідки, які знали померлу та спілкувались з нею до смерті, за клопотанням експерта була допитана в якості свідка дільничний лікар ОСОБА_5, їх показання зафіксовані звукозаписувальним пристроєм фіксування судового процесу.

04.06.2015р. до суду надійшла дана цивільна справа з Висновком судово-психіатричного експерта № 196 від 12.03.2015 року Київського міського центру судово-психіатричної експертизи.

За результатами проведення зазначеної експертизи було встановлено, що:

1. На час укладання договору дарування нерухомого майна (08.10.2013р.) ОСОБА_4 за своїм психічним станом могла в повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

2. Наявний у ОСОБА_4 церебрастенічний соматогенно обумовлений (онкологічною патологією) розлад за своїм характером та особливостями перебігу, з урахуванням способу лікування, не впливав на здатність ОСОБА_4 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на час укладання договору дарування нерухомого майна (08.10.2013р.).

3. Емоційний стан ОСОБА_4 на час укладання договору дарування нерухомого майна (08.10.2013р.) не перешкоджав її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

4. ОСОБА_4 на момент укладання договору дарування належного їй майна (08.10.2013р.) за своїм психічним станом усвідомлювала значення своїх дій та могла керувати ними.

5. ОСОБА_4 в період підготовки та вчинення правочину 08.10.2013р. за своїм психічним станом усвідомлювала значення своїх дій та могла керувати ними.

6. ОСОБА_4 за своїм психічним станом (у т.ч. з урахуванням розумового розвитку) усвідомлювала значення своїх дій та могла керувати ними на час укладання договору дарування нерухомого майна (08.10.2013р.).

Згідно ч. 4. ст. 143 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, мають право просити суд провести експертизу у відповідній судово-експертній установі, доручити її конкретному експерту, заявляти відвід експерту, давати пояснення експерту, знайомитися з висновком експерта, просити суд призначити повторну, додаткову, комісійну або комплексну експертизу.

Згідно ч. 2. ст. 150 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Повторною є експертиза, вироблена за тим же об'єктом і вирішена за тим самим питанням, що і первинна експертиза, висновок якої визнано необгрунтованим або викликає сумніви.

Повторна експертиза доручається іншому експертові або експертам.

Відповідач зазначає, що як він вважає, висновок експерта за результатами проведення вищезазначеної судово-психіатричної експертизи викликає сумніви в його правильності, зазначивши, що не всі матеріали справи були досліджені у повному обсязі та у нього є сумніви у компетенції експертів, тому просить доручити проведення експертизи іншим експертам.

Проте, суд критично оцінює наведені доводи та мотиви з боку представника позивача.

Судом встановлено, що висновок експерта є цілісний, структурований, а його заключна частина, де саме містяться висновки та відповіді на поставлені питання, викладена чітко й однозначно.

Висновок судово-психіатричного експерта № 196 від 12.03.2015 року Київського міського центру судово-психіатричної експертизи є обґрунтованим, не суперечить об'єктивно встановленим фактам, оскільки є чітким та однозначним, в ньому зазначені відповіді на поставлені запитання з дослідженням всіх фактів, які встановлені і виявлені при дослідженні об'єктів експертизи, що документально підтверджується, із зазначенням об'єктивних причин та доводів цього, узгоджується з всіма достовірними обставинами справи, які не заперечуються з боку сторін, та не викликає сумнів у суду в його правильності.

Обставини, які б викликали сумніви у правильності попереднього висновку експерта, визнання його необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи, істотні порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, представником позивача не доведені та судом не встановлені, тому підстави для призначення повторної судово-психіатричної експертизи відсутні.

Окрім цього, суд звертає увагу на те, що частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Ураховуючи наведене, встановивши, що висновок експерта не викликає у суду сумніви в його правильності, оскільки містить повне та об'єктивне дослідження обставин, що мають істотне значення для вирішення даної конкретної справи, суд вважає, що клопотання про призначення повторної судово-психіатричної експертизи є безпідставним, тому таким, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 133-135, 143, 144, 202, 203 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про призначення повторної судово-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Петріщева І.В.