ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8580/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

та усунення недоліків

"08" жовтня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л.К., розглянувши в місті Києві матеріали цивільної справи та перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування на 1/2 частину квартири, суддя

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, залучивши в якості третьої особи ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування на 1/2 частину квартири.

Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. О. Кошиця, 5 - а ) за вх. № 48094 від 06 жовтня 2015 року і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі у приміщенні суду ( по вул. Севастопольській, 14 ) 08 жовтня 2015 року за № 979,що підтверджується даними контрольного журналу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме:

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, позивачем не обґрунтовано визначено ціну позову щодо вимог майнового характеру, та не сплачено судовий збір в належному розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем заявлено вимогу про визнання за нею права власності на нерухоме майно.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно п. «а» ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Законом України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Виходячи з наданої позивачем квитанції про сплату судового збору та зауваження за текстом позову вбачається, що позивач вважає ціну позову рівною 58 361 грн., із чим, з огляду на викладене погодитись не можна.

Згідно ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивач не довела наявність перешкод в визначенні дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду, а за такого, керуючись ч.2 ст. 80 ЦПК України суддя, вважає за необхідне попередньо визначити суму судового збору що слід сплатити позивачу за звернення до суду з вказаними вимогами майнового характеру на рівні 6090 грн., замість сплаченого позивачем в розмірі 583,62 грн.,

Разом з тим позивачем заявлено й вимогу витребування доказів, однак відповідно до положень Закону України « Про судовий збір » має бути оплачена судовим збором в розмірі 243,60 грн.

Згідно ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява руху не підлягає, так як не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України, а саме, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування на 1/2 частину квартири - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК