Справа № 185/2166/15-ц
Провадження № 2/185/1652/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2015 року

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Перекопського М. М.,

за участю cекретаря судового засідання Волошиної К.М,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді у приміщені суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області , Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2015р. позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні та встановлення порядку спілкування з дитиною. В обґрунтування позовних вимог зазначили, що позивач ОСОБА_1 з відповідачем перебував у зареєстрованому шлюбі, від якого мають неповнолітню дитину - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є відповідно дідом та бабою ОСОБА_5 Рішенням Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 20 серпня 2014 року шлюб між сторонами розірвано. З квітня 2014 року позивачі фактично позбавлені можливості брати участь у вихованні дитини, спілкуватися з нею. Рішення виконавчого комітету Красногвардійської районної у місті Дніпропетровську ради про надання ОСОБА_1 дозволу на періодичні побачення з донькою, відповідач не виконує. У зв'язку з цим, згідно уточнених позовних вимог, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 просили винести рішення, яким визначити наступний порядок участі у вихованні дитини: кожної першої та третьої суботи місяця з 09:00 год. до 19:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 та кожної другої та четвертої неділі місяця з 09:00 год. до 18:00 год. з урахуванням здоров'я дитини, та в інші дні за попередньою домовленістю з відповідачем з урахуванням стану здоров'я дитини. Позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги не уточнювалися, згідно первісної позовної заяви просить встановити наступний порядок участі у вихованні дитини: кожна друга та четверта неділі кожного місяця з 10:00 год. до 19:00 год. без присутності матері.

Позивачі надали суду заяви, у яких просять суд про розгляд справи без їх участі, позов просять задовольнити.

Відповідач надала суду заяву про розгляд справи без її участі, уточнені позовні вимоги визнала, не заперечувала проти визначення способу участі позивачів у спілкуванні дитини у порядку, визначеному у заяві про уточнення позовних вимог.

Представник третьої особи - Органу опіки та піклування Павлоградської міської ради Дніпропетровської області надав заяву про розгляд справи без його участі, при прийнятті рішення просить врахувати інтереси дитини.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_4 мають спільну малолітню дитину - доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_1, та дідом і бабою ОСОБА_5 /а.с.5,7, 8/.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було розірвано рішенням Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 20 серпня 2014 року /а.с.9,10/.

Рішенням Красногвардійської районної у місті Дніпропетровську ради №184 від 21 листопада 2014 року ОСОБА_1 було надано дозвіл на періодичні побачення з малолітньою дитиною ОСОБА_5, без присутності матері та визначено відповідний графік побачень /а.с.11/.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 неодноразово звертався до служби у справах дітей, органів опіки та піклування та інших органів з приводу позбавлення його можливості спілкуватися з дитиною /а.с.12,63,182,206-216,218-227/. Зазначене свідчить про відсутність між сторонами взаємопорозуміння та згоди щодо порядку у часті батька, баби та діда у визначенні порядку спілкування з дитиною.

Відповідач разом з донькою з 17 січня 2015 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 /а.с.16,24,217/. Зазначене житло було обстежено працівниками служби у справах дітей та встановлено, що у квартирі наявні належні умови для проживання дитини /а.с.219 на звороті/. Дитина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, навчається у НВК "Ліцей №100" у м.Дніпропетровську, відвідує заняття з хореографії для дітей /а.с.71/.

Згідно із ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Відповідно до ч. ч. 1 і 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

За змістом ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав щодо дитини.

Згідно із ст.153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ч.2 ст.159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення.

У відповідності до ч.ч.1-3 ст.257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Враховуючи, що між сторонами наявний спір про порядок участі батька, баби та діда у вихованні дитини, та те, що позивачі мають право на спілкування з малолітньою дитиною - ОСОБА_5, суд вважає за необхідне встановити порядок спілкування позивачів з малолітньою дитиною.

При визначенні графіку спілкування позивачів суд враховує вік дитини, яка є ученицею початкових класів, відвідує додаткові заняття; стану здоров'я дитини, яка хронічними захворюваннями не страждає; думки батьків, які погодилися на порядок, запропонований в уточненій позовній заяві; місце побачень дитини з позивачами погоджено сторонами та обстежено на предмет наявності достатніх умов. Тому суд вважає за можливе задовольнити уточнені позовні вимоги та визначити наступний порядок участі позивачів у вихованні дитини: кожної першої та третьої суботи місяця з 09:00 год. до 19:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 та кожної другої та четвертої неділі місяця з 09:00 год. до 18:00 год. з урахуванням здоров'я дитини, та в інші дні за попередньою домовленістю з відповідачем з урахуванням стану здоров'я дитини.

Вимоги позивача ОСОБА_2 щодо встановлення йому особисто періодичних побачень з онукою кожної другої та четвертої неділі кожного місяця задоволенню не підлягають, оскільки не відповідають інтересам дитини, виключають можливість графіку побачень, який погоджено позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з відповідачем, а також порушують права відповідача, яка також має право на спілкування з дитиною у вихідні дні.

Суд не приймає висновок опіки та піклування, яким запропоновано наступний порядок участі позивачів у вихованні дитини: щотижня в п'ятницю з 14:00 год. до 19:00 год. суботи за адресою: АДРЕСА_1, з поверненням дитини матері за адресою: АДРЕСА_2, присутність матері за її бажанням. Зазначений варіант суперечить інтересам дитини, яка повинна буде проводити нічний час у місці, де постійно не проживає. Також зазначений варіант не відповідає домовленості сторін. Крім того, висновком передбачено можливість матері дитини, яка вже не перебуває у шлюбі з батьком дитини, перебувати за однією адресою в нічний час, що на думку суду, суперечить моральним засадам суспільства.

Керуючись ст.ст.10,11,57,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення порядку участі у вихованні дитини - задовольнити частково.

Встановити порядок спілкування ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, наступним чином: кожної першої та третьої суботи місяця з 09 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин та кожної другої та четвертої неділі місяця з 09 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин за адресою АДРЕСА_1, з урахуванням стану здоров'я дитини, та в інші дні за попередньою домовленістю з матір'ю ОСОБА_5 - ОСОБА_4.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана апеляційному суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М. М. Перекопський

Згідно з оригіналом. Суддя М.М. Перекопський