Провадження №2/521/7192/15
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" грудня 2015 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з цим позовом і просить визнати право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер 19.04.2015 року, на 9/25 частин буд. 8 по вул. Бородинській в м. Одесі. Вказує, що частина квартири не зареєстрована в органі державної реєстрації і тому нотаріус не видає свідоцтво про право на спадщину.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

- ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна на час подання позову. Вартість 2/25 частин (це 36/100) домоволодіння встановлено позивачем у розмірі 125 000 грн. Сплачено судовий збір у розмірі 1 250 грн. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову (вартості нерухомого майна на даний час), але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Спірна частина домоволодіння коштує не менш як 610 000 грн. Тому позивачу необхідно сплати судовий збір у розмірі 6 090 грн., а сплачено тільки 1 250 грн. Це вимоги ст. 80 ЦПК України;

- так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано якими діями саме відповідачі не визнають, порушують, чи оспорюють права позивача, саме на 9/25 частин домоволодіння, яка згідно рішення суду від 1970 року належить спадкоємцю. Не розяснено в чому саме спір між позивачем і відповідачем у цій частині. Так позивач указує, що він є спадкоємцем і тому просить визнати право власності в порядку спадкування і не розяснено чому позивач вважає, що відповідачем по цій справі є саме відповідачів ОСОБА_3, так як згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 року: відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Не розяснено, чому він не отримав у нотаріуса саме постанову (Інструкція про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) про відмову видати таке свідоцтво про право на спадкування позивачу в якій буде надана мотивована відмова з посиланням на конкретні причини такої відмови;

- не вказує, кому належить інша частина домоволодіння і чому ці особи не залучені до участі у справі;

- не вказано чому у позивача немає даних про відмову йому в реєстрації переходу права власності. А в п.6. Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав, указано, що спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»);

- позивач посилається в позові на ухвалу народного суду Іллічівського району м. Одеси в якій вказано, що спадкодавцю на праві власності виділяється 9/25 частин домоволодіння, яка складається з кімнати 14,2 кв.м. Однак на даний час такої кімнати в технічному паспорті від 2015 року немає, а зазначено більш інших приміщень. Позивачем не розяснено які правовстановлюючі документи підтверджують право на ці приміщення і якщо вони були перебудовані, то були чи ні на це відповідні дозволи. В розясненнях «Про практику застосування cудами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», зробленою ВССУ 25.09.2015 року вказано, що суди вірно залишають без руху позовні заяви в яких позивачі не вказують на обставини, якими обґрунтовує наявність спору, відсутність згоди відповідача на прийняття обєкта в експлуатацію, не надано доказів про відповідність добудови вимогам державних будівельних норм, немає посилання на докази, які визначають вартість житла;

- позивач посилається в позові на ст. 392 ЦК України, як на підставу позову, однак не розяснено які документи підтверджують на даний час, що позивач вже є власником спірної частки будинку. Про це вказано в п. 11 та п. 6 «Про практику застосування cудами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», зробленою ВССУ 25.09.2015 року, а саме:п.6- позивач, звертаючись до суду із позовом, може скористатись конкретним способом захисту свого порушеного права, який визначений статтею 16 ЦК, або договором чи спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Проте іноді суди не звертають уваги на ці норми закону; п.11-передумовою для застосування цієї статті є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права. Тобто позивачем у позовах про визнання права власності може бути лише особа, яка вже є власником;

- немає посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права власності на частину домоволодіння.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її отримання апеляційної скарги.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не оскаржується окремо від рішення, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя