Справа № 308/5909/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2015 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до МВ ДВС Ужгородського МРУЮ, ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту,-

встановив:

Позивач ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до МВ ДВС Ужгородського МРУЮ, ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так, всупереч ч. 5 ст. 119 ЦПК України позивачем не було сплачено судовий збір за вимогу немайнового характеру прохальної частини п. 4, яка є такою, що не повязана з вимогами зазначеними в п. 2-3, а саме: заборонити органам Державної виконавчої служби вчиняти будь-які дії, пов'язані з обмеженням ПАТ КБ ПРИВАТБАНК права розпорядження відносно автомобіля марки DEAWWO, модель: Т13110, рік випуску: , тип ТЗ: Легковий седан - В, № кузова/шасі: Y6DТ876, реєстраційний номер: АО7044АН.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 р. №10, а саме п. 10 встановлено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір», а саме відповідно до п. 1.2 встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, судовий збір становить - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 243.60 грн. А отже на підставі наведеного та враховуючи норми законодавства позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Ужгородське УДКСУ Закарпатської області, МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Також, слід зазначити про те, що в позовній заяві позивачем вказано про накладання арештів на майно ОСОБА_1 на підставі рішень суду, а саме в кількості 13 арештів, натомість до справи не були долучені документи, які б стверджували зазначення позивача, тобто відсутні постанови про накладання арешту, наявні лише часткове долучення таких.

Окрім цього до матеріалів справи було долучено кредитний договір та довіреність на представника позивача, натомість такі документи належним чином не завірені.

Так, відповідно до Наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року затверджено Національний стандарт України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003. Пунктами 1.1, 5.26, 5.27 Стандарту визначено, що при видачі копії документів, які виходять від підприємств, установ та організацій усіх форм власності, робиться відмітка про засвідчення копії, яка складається зі слів: «Згідно з оригіналом, назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали, прізвище, дата засвідчення копії». Використання факсимільного підпису при засвідченні копій документів не допускається. Підпис посадової особи, яка засвідчує копію документа засвідчується відбитком печатки підприємства, установи та організації, яка її видає.

Окрім вищенаведеного до позовної заяви про звільнення майна з-під арешту слід долучити витяг з Єдиного реєстру заборони відчуження обєктів нерухомого майна станом на день звернення до суду.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до МВ ДВС Ужгородського МРУЮ, ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків до 04 червня 2015 року, але не більше пяти днів з дня отримання ним ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2