Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2015 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Швидкої Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чого незаконного володіння, виселення та відшкодування завданих збитків,

в с т а н о в и в:

Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чого незаконного володіння, виселення та відшкодування завданих збитків.

Відповідно до предмету позову, позивач ОСОБА_1, просив суд: «Постановити рішення, яким витребувати з незаконного володіння 5/18 частки квартири АДРЕСА_1 шляхом виселення відповідача із незаконно зайнятої кімнати площею 14,9 кв.м вказаної квартири. Відшкодувати завдані збитки шляхом стягнення з відповідача на користь позивача 1774,96 грн. майнової шкоди».

03 листопада 2015 року представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні подала заяву про зміну предмет позову та збільшення позовних вимог, відповідно до поданої заяви позивач ОСОБА_1 просити суд: «Постановити рішення, яким витребувати з незаконного володіння 5/18 частки квартири АДРЕСА_1 шляхом виселення відповідача із незаконно зайнятої кімнати площею 14,9 кв.м вказаної квартири. Відшкодувати завдані збитки шляхом стягнення з відповідача на користь позивача 2174,57 грн. майнової шкоди. Закріпити існуючий порядок користування квартирою відповідно до позивача ОСОБА_1 і встановити порядок користування квартирою для нового співвласника квартири відповідача ОСОБА_2, виділивши ОСОБА_1 жилу кімнату площею 14,9 кв.м; ОСОБА_2 жилі кімнати 15,6 кв.м та 14,7 кв.м, коридор, туалет, кухню, ванну кімнату залишити в загальному користуванні. Усунути перешкоди ОСОБА_1 у користуванні кімнатою 14,9 кв.м у квартирі АДРЕСА_1, порядок користування якою встановлений рішенням Дніпровського районного суду міста Києва по цивільній справі №755/23631/13-ц від 17.12.2013 р. Зобов'язати ОСОБА_2; ОСОБА_4, ОСОБА_5; ОСОБА_6; ОСОБА_7; ОСОБА_8; ОСОБА_9, не чинити перешкод ОСОБА_1 у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та кімнатою 14,9 кв.м у цієї квартирі».

Представник відповідача ОСОБА_10 в судовому засідання просив відмовити у прийнятті заяви про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, яка подана представником позивача, оскільки подана заява за формою та змістом не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства.

Вивчивши матеріали заяви про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, яка подана представником позивача ОСОБА_3, суд приходить до наступного.

Як передбачено ч.2 ст.31 Цивільного процесуального кодексу України, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитись від позову, а також до початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог, то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Відповідно до положень ч.2 ст.32 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів; права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Як роз'яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Відповідно до положень ст.33 Цивільного процесуального кодексу України, суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Виходячи з викладеного, суд відмовляє у прийнятті заяви про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, яка подана представником позивача ОСОБА_3, оскільки виходячи зі змісту позовних вимог, які викладено у заяві про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, позивачем фактично подана заява про зміну підстав та предмету позову, що є недопустимим у розумінні положень ч.2 ст.31 ЦПК України.

Крім того, у поданій заяві позивачем пред'являються вимоги до інших осіб - ОСОБА_4, неповнолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, малолітніх - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_9,ІНФОРМАЦІЯ_5, які не залучено до участі у справі у якості співвідповідачів, а враховуючи вік зазначених осіб, які не досягли 18 років, інтереси малолітніх та неповнолітніх дітей захищають в суді їхні батьки, усиновлювачі, опікуни (піклувальники) чи інші особи, визначені законом, як це передбачено ч.1 та ч.2 ст.39 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.27, 31, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чого незаконного володіння, виселення та відшкодування завданих збитків.

Відповідно до положень ч.2 ст.293 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Су д д я :