Справа № 362/6190/15-ц
Провадження № 2/362/2514/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2015 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

при секретарі - Яренко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на ? частку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 0,43 га, з яких 0,25 га для обслуговування житлового будинку, 0,18 га для ведення особистого селянського господарства. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. його батька ОСОБА_4 відкрилась спадщина у виді ? частини житлового будинку та ? частини вищезазначеної земельної ділянки, яку батько, як і його сестра ОСОБА_4 отримав у спадок від своєї матері ОСОБА_5 Дана земельна ділянка належала ОСОБА_5 на підставі Державного акту, однак ОСОБА_4 (батько позивача) не зміг отримати відповідне свідоцтво про право на спадщину за законом через відсутність кадастрового номеру земельної ділянки і за життя не оформив свої права на вказану земельну ділянку, хоча набув це право в порядку спадкування. Звернувшись до нотаріальної контори з метою оформлення спадщини, позивач отримав свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, однак отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку через відсутність правовстановлюючого документу на вказану ділянку на ім'я спадкодавця. Дружина померлого ОСОБА_4- ОСОБА_3 не зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому позивач є єдиним спадкоємцем майна свого батька ОСОБА_4 За таких обставин позивач просить суд визнати за ним право власності на ? частину зазначеної земельну ділянку в порядку спадкування після померлого батька.

ОСОБА_2 звернулась до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на ? частку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 0,43 га, з яких 0,25 га для обслуговування житлового будинку, 0,18 га для ведення особистого селянського господарства. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2. її матері ОСОБА_5 відкрилась спадщина у виді житлового будинку та вищезазначеної земельної ділянки, яка належала останній на підставі Державного акту серії НОМЕР_1 Спадкоємцями майна ОСОБА_5 були вона та її брат ОСОБА_4, які звернувшись до нотаріальної контори отримали свідоцтва про право на спадщину у виді житлового будинку, а саме на ? його частину за кожним. Однак свідоцтво про право власності на спірну земельну ділянку видане не було у зв'язку із відсутністю кадастрового номеру та надмірною на той час для спадкоємців дорожнечею процедури його присвоєння. За таких обставин ОСОБА_4 просить суд визнати за нею право власності на ? частину зазначеної земельної ділянки в порядку спадкування за законом після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_2. матері ОСОБА_5

Позивач за первісним позовом в судове засідання не з'явився, про день, час і місце слухання справи судом повідомлений належно, подав до суду заяву про слухання справи у його відсутності, позов підтримує, просить його задовольнити. Зустрічний позов ОСОБА_4 визнає в повному обсязі, не заперечує проти його задоволення.

Позивач за зустрічним позовом та відповідач за первісним ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилась, про день, час і місце слухання справи судом повідомлена належно, подала до суду заяву про слухання справи у її відсутності, заявлений зустрічний позов підтримує, просить його задовольнити. Первісний позов ОСОБА_1 визнає в повному обсязі, не заперечує проти його задоволення.

Третя особа в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належно, до суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності заявлені ОСОБА_1 первісний та ОСОБА_4 зустрічний позови визнає. Не заперечує проти їх задоволення.

Дослідивши письмові матеріали справи, та подані сторонами заяви, суд вважає, що заявлені первісний та зустрічний позови підлягають до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2. померла ОСОБА_5, спадкоємцями майна якої були її діти: ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с.8,11,12).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина у виді житлового будинку з господарськими та побутовими надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1, а також земельної ділянки площею 0,43 га в с. Мар'янівка Мар'янівської сільської ради, загальною площею 0,43 га, з яких 0,25 га для обслуговування житлового будинку, 0,18 га для ведення особистого селянського господарства, яка належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1 виданого 30.03.1996 р. (а.с.7).

ОСОБА_4 та ОСОБА_4 прийняли спадщину та отримали 18.11.2008 р. свідоцтва про право на спадщину за законом у виді вищезазначеного житлового будинку. Однак отримання свідоцтва про право на спадщину у виді спірної земельної ділянки стало неможливим через відсутність кадастрового номеру земельної ділянки (а.с.13-18).

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування, якщо спадщина відкрилась до 01.01.2004 р., регулюються чинним на той час законодавством.

На підставі положень ч.1 ст. 529 ЦК УРСР (в редакції 1960 р.) при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти померлого.

Відповідно до положень ст. 548 ЦК УРСР (в редакції 1960 р.), для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно з положеннями ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1960 р.), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він протягом шести місяців з дня відкриття спадщини фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено що ОСОБА_4 та ОСОБА_4 прийняли спадщину після своєї матері, в тому числі і спірну земельну ділянку.

Оскільки відсутність кадастрового номеру земельної ділянки не може бути перешкодою для оформлення спадкових прав ОСОБА_2, як позивача за зустрічним позовом, тому вказаний позов підлягає до задоволення.

Разом з тим, не оформивши свої спадкові права ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с.19).

Як вбачається з матеріалів витребуваної судом копії спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_4, єдиним спадкоємцем майна померлого першої черги є ОСОБА_1, як син ОСОБА_4, оскільки дружина померлого - ОСОБА_3, у визначений законом строк не зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

На заяву від 07.08.2015 р. про видачу свідоцтв про право на спадщину у виді житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_1 отримав 07.08.2015 р. свідоцтво про право на спадщину у виді ? частини житлового будинку.

Однак, листом Державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 07.08.2015 р. №2716/02-14, ОСОБА_1 повідомлено про відсутність правових підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину у виді земельної ділянки, оскільки померлий юридично не оформив право власності на вищезазначену частину земельної ділянку, яку він фактично успадкував після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2. своєї матері - ОСОБА_5 (а.с.23).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення.

За таких обставин, враховуючи, що на момент смерті ОСОБА_4 набув (в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_5 За таких обставин, враховуючи, що на момент смерті ОСОБА_4 набув (в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_5) право на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_1, оскільки фактично отримав її, однак не вжив дій для її юридичного оформлення, тому ці права увійшли до складу спадщини, що відкрилась після його смерті. Тому суд знаходить підстав для задоволення первісного позову ОСОБА_1.) право на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_1, оскільки фактично отримав її, однак не вжив дій для її юридичного оформлення, тому ці права увійшли до складу спадщини, що відкрилась після його смерті. Тому суд знаходить підстав для задоволення первісного позову ОСОБА_1

Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 р., визначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12.06.2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

За таких обставин, суд приймає визнання відповідачем за первісним позовом ОСОБА_4 первісного позову, а також, відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_1- зустрічного позову, які не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідачів), та ухвалює рішення про задоволення позову. ОСОБА_4 первісного позову, а також, відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_1- зустрічного позову, які не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідачів), та ухвалює рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 529, 548, 549 ЦК УРСР (в редакції 1960 р.), ч. 1 ст. 328, ч. 1 ст. 1218, 1225 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р., Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року, ст.ст. 10, 11, 60, 174, 212-215 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на ? частину земельної ділянки - задовольнити.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на ? частину земельної ділянки - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 права власності на ? частку земельної ділянки, загальною площею 0,43 га, розташованої на території с. Мар'янівка Мар'янівської сільської ради Васильківського району Київської області, переданої для обслуговування житлового будинку - 0,25 га, ведення особистого підсобного господарства 0,18 га (яка відповідно до державного акту серії НОМЕР_1 від 30.03.1996 р. належала ОСОБА_5 )- в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_2 права власності на ? частку земельної ділянки, загальною площею 0,43 га, розташованої на території с. Мар'янівка Мар'янівської сільської ради Васильківського району Київської області, переданої для обслуговування житлового будинку - 0,25 га, ведення особистого підсобного господарства 0,18 га (яка відповідно до державного акту серії НОМЕР_1 від 30.03.1996 р. належала ОСОБА_5) - в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2. її матері ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області протягом 10 днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засідання під час його проголошення, протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.М. Кравченко