Справа № 212/435/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

03 листопада 2015 року м. Кривого Рогу

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Пустовіт О.Г.

при секретарі Гарасюта Л.К.

без присутності осіб, які беруть участь у справі, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста ОСОБА_1 цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділення долі із майна, яке знаходиться в спільній сумісній власності, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2015 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про виділення долі із майна, яке знаходиться в спільній сумісній.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказав, що він проживав разом зі своєю дружиною ОСОБА_3 та донькою ОСОБА_4 в трикімнатній квартирі за №12 в будинку №9 по вул. Руденка в м. Кривому Розі.

В 2001 році вони приватизували свою квартиру і отримали свідоцтво про право власності на житло, а саме на квартиру в якій проживали.

В свідоцтві про право власності на житло вказано, що квартира належить їм на праві спільної сумісної власності, але не вказано яка частина належить кожному з них.

В 2006 році відповідачі залишили квартиру та поїхали проживати в інше місце.

01.12.2012 шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_3 розірвано.

Він неодноразово звертався до відповідачів з питанням виділу долі в добровільному порядку, але вони відмовили, тому він змушений звернутись до суду.

Позивач в судове засідання не зявився, вернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути справу у його відсутність. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачі допитані по судовому дорученню, бажали давати пояснення в Жовтневому районному суді м. Кривого Рогу. Відповідачі про час та місце судового засідання неодноразово повідомлялись належним чином, про що свідчить довідки поштового відділення м. Кривого Рогу про закінчення терміну зберігання листів. Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Оскільки про час і місце проведення судового засідання його учасники були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає що позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділення долі із майна, яке знаходиться в спільній сумісній власності підлягає задоволенню за наступними підставами.

Судом встановлено, що згідно розпорядження від 22.11.2001 за №Ж790, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 видано свідоцтво про право власності на житло №Ж1084 від 19.12.2001, а саме, що квартира АДРЕСА_1 належить їм на праві приватної спільної сумісної власності.

У відповідності ст. 357 ЦК України, частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом

Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Суб'єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом.

Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

Згідно ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що частки співвласників сторін у праві спільної сумісної власності в квартирі АДРЕСА_2 рівними, тому необхідно виділити (визначити) по 1/3 частині квартири за кожним співвласником.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд керується ст. 88 ЦПК України відповідно до якої, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню сплачена сума судового збору в розмірі 243,60 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. 370 ЦК України, ст. ст. 10,11, 15, 60, 212- 215, 224-228 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділення долі із майна, яке знаходиться в спільній сумісній власності - задовольнити.

Визначити частку у спільній частковій власності в квартирі за №12 будинку №9 по вулиці Руденка в м. Кривому Розі Дніпропетровської області в розмірі 1/3 частини квартири за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визначити частку у спільній частковій власності в квартирі за №12 будинку №9 по вулиці Руденка в м. Кривому Розі Дніпропетровської області в розмірі 1/3 частини квартири за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визначити частку у спільній частковій власності в квартирі за №12 будинку №9 по вулиці Руденка в м. Кривому Розі Дніпропетровської області в розмірі 1/3 частини квартири за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір в розмірі 243,60 гривень та випрати на правову допомогу в розмірі 550,00 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд міста ОСОБА_1. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Суддя: О. Г. Пустовіт