Справа № 128/852/15-ц
УХВАЛА

13 березня 2015 року місто Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання права власності в порядку спадкування», треті особи без самостійних вимог на предмет спору- Пивовар ОСОБА_3, ОСОБА_4,-

ВСТАНОВИВ:

11 березня 2015 року до Вінницького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 « про визнання права власності в порядку спадкування», треті особи без самостійних вимог на предмет спору- Пивовар ОСОБА_3, ОСОБА_4, в якій він просить визнати за ним право власності на ? частки земельної ділянки площею 1,6208 га, яка розташована на території Мізяківсько- Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5, який помер 11 вересня 2010 року.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам п.п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно до п.п.5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно розяснень, викладених у п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України « Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 р. № 7, вбачається, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Тобто визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадщини у нотаріальному порядку, у звязку з чим виникає цивільно-правовій спір.

Тому, позивач звертаючись до суду із даним позовом, повинен послатися на отримання від нотаріуса відмови в оформленні права на спадщину та зміст цієї відмови, яка є перешкодою для оформлення спадщини у нотаріальному порядку, у звязку з чим виникає цивільно-правовій спір і він вимушений звернутися до суду.

Але позивач не посилається на отримання відмови нотаріусу в оформленні права на спадщину після смерті ОСОБА_5, який помер 11 вересня 2010 року та не додає її до позову .

Крім того, зі змісту позову , вбачається , що позивач обґрунтовує заявлені позовні вимоги тим, що в провадженні Вінницького районного суд вже перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до нього, за участю третіх осіб- Пивовар М.І. і ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування на 1/2 частку земельної ділянки , з якою він не згодний і претендує на її 3/4 частині та по суті заявляє зустрічні позовні вимоги до відповідача ОСОБА_2 за його позовом та позивача за первісним позовом до нього.

Тому позивачу також, слід визначитися, поданий ним позов є зустрічною позовною заявою по цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до нього, яку він має подати у відповідності до положень ст.ст.123,124 ЦПК України, або ця позовна заява є окремою від позову ОСОБА_2 до нього.

Зазначений вище недолік позовної заяви перешкоджає відкриттю провадження по справі.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, підлягає залишенню судом без руху про що повідомляється позивач і суд надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 « про визнання права власності в порядку спадкування», треті особи без самостійних вимог на предмет спору- Пивовар ОСОБА_3, ОСОБА_4, - залишити без руху.

Розяснити позивачу, що йому необхідно виправити вказані в ухвалі недоліки позовної заяви, в строк пять днів з дня отримання копії цієї ухвали. Якщо в цей же строк не будуть виправленні вказані недоліки позовної заяви, то вона буде вважатися судом неподаною та позивачу повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: