ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8371/15-ц
провадження № 2/753/4714/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2015 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Домарєва О.В.

при секретарі Ткачі А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві "Про визнання права власності на спадкове майно",

ВСТАНОВИВ:

29.04.2015 року ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою, якою просив: визнати за ним право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування спадщини за законом, яка відкрилась після смерті рідного брата ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

У судове засіданя позивач не з'явився, надав суду заяву, в якій просив справу слухати у його відсутність, повністю підтримав позовні вимоги.

Аналогічну заву подала представник позивача -ОСОБА_5

Представник відповідача Київської міської ради Хрущ А.П. у судове засідання не з'явилась, але надала до суду письмові пояснення, в яких просила на підставі поданих позивачем доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу в її відсутність.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, але надав суду свої пояснення, згідно яких просив позовні вимоги вирішити відповідно до вимог закону, справу слухати у відсутність представника.

Судом встановлені наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла рідна матір позивача - ОСОБА_7, про що в Книзі реєстрації смертей 11.11.2010 року зроблено відповідний актовий запис за № 795,внаслідок чого відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1.

Згідно заповіту, посвідченому 9.11.2000 року державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори Гавриленко А.М. зазначену спадщину за життя померла заповіла своїм синам ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в рівних частинах кожному.

Позивач пропустив шестимісячний строк, передбачений законом для прийняття спадщини.

В свою чергу зазначену спадщину фактично прийняв його рідний брат ОСОБА_4,але не оформив її у повному обсязі згідно закону.

ІНФОРМАЦІЯ_2 рідний брат позивача - ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 02.12.2013 року та актовим записом № 19953.

Таким чином, після смерті рідного брата позивача -ОСОБА_4 відкрилась спадщина на 1/2 частину зазначеної квартири.

21.08.2014 р. державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частини

Згідно матеріалів спадкової справи № 188/2014 від 25.04.2014 року, щодо майна померлого ОСОБА_4 інші спадкоємці, окрім позивача із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися. ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем за законом майна померлого ОСОБА_4.

Проте, за життя ОСОБА_4 не зареєстрував у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, що йому належало, а тому після відкриття спадщини у позивача виникли труднощі з оформленням 1/2 частини спадщини, а саме квартири АДРЕСА_1.

Позивач звернувся до Сьомої Київської держаної нотаріальної контори м. Києва із заявою про прийняття спадщини, за вказаною заявою було відкрито спадкову справу №188/2014 щодо майна ОСОБА_4

ОСОБА_2 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом за померлим ОСОБА_4, що зареєстровано у реєстрі за НОМЕР_2.

Однак, згідно відповіді державним нотаріусом Сьомої Київської державної нотаріальної контори Паньшиною О.В. позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири, оскільки 1/2 частина вказаної квартири, а саме свідоцтво про право на спадщину за законом видане 26.02.2002 року за реєстровим № 1у-487, на ім'я померлої не зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації та Державному реєстрі речових прав та їх обтяжень.

Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтями 1216, 1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1299 ЦК України, якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобовязаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна.

Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до положення пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», - у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Листом № 24 - 753/0/4 - 13 від 16.05.2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснив, що якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно - правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. В зазначеному листі також висловлено позицію, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тому мною позов предявляється до Київської міської ради.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України, у судовому засіданні не встановлено.

А тому суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають повному задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 215, 317, 319,321,328, 386,392, 1217,1218,1297 1223, 1224, 1258, 1268, 1270, 1301 Цивільного кодексу України, ст.ст. 8, 10, 11, 118-120, 209, 212, 215, 224-226 ЦПК України, пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд-

В И Р І Ш ИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві "Про визнання права власності на спадкове майно" задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на спадкове майно, що належало померлому ОСОБА_4 в порядку спадкування , а саме: 1/2 частини квартири НОМЕР_3, що знаходиться в будинку АДРЕСА_1, яка складається із однієї кімнати, житловою площею 16,49 кв.м., загальною площею 35,47 кв. м.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.В. Домарєв