У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 183/4857/15

№ 2/183/2770/15

05 серпня 2015 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із вказаним позовом, в якому просять визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову в передачі в приватну власність квартири, зобов'язати видати свідоцтво про право власності на квартиру та передати квартиру в приватну власність.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Однак до позовної заяви не додані докази сплати судового збору у повному обсязі. Так, з позовної заяви вбачається, що вона містить одночасно дві вимоги немайнового характеру (скасування рішення та зобовязання вчинити дії) та одну вимогу майнового характеру (зобовязання передати квартиру у власність). Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпунктів 1,2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2015 рік» мінімальна заробітна плата в Україні з 01.01.2015 року становить 1 218 грн.

З матеріалів позову суд вбачає, що позивач ОСОБА_1 є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 2 категорії та відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI звільняється від сплати судового збору. Однак суду не надано доказів наявності пільг зі сплати судового збору у іншого позивача ОСОБА_2

Відповідно до розяснень, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. У разі обєднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Якщо до суду звертаються кілька позивачів із вимогою немайнового характеру до одного або кількох відповідачів, коли ціна позову відсутня і частину кожного з позивачів у такій ціні визначити неможливо, а предмет позову за вимогами кількох позивачів є одним і тим самим, можлива сплата судового збору одним чи кількома з них у розмірі, передбаченому підпунктом 2 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

У разі якщо судовий збір підлягає сплаті в мінімальному розмірі, а один із кількох позивачів звільнений від сплати судового збору, інший позивач (позивачі) зобовязаний сплатити суму судового збору в повному обсязі.

Отже, враховуючи наведене, при поданні позову позивач ОСОБА_2 повинна була сплатити за дві немайнові вимоги судовий збір у мінімальному розмірі в сумі 487,20 грн. (по 243,60 грн. за кожну) та відповідну пропорційну частину судового збору за майнову вимогу 0,5 відсотка від вартості спірної квартири, але не менше 243,60 грн. та не більше 3 654,00 грн. Однак позивач ОСОБА_2 взагалі не сплатила судового збору і не надала доказів звільнення її від його сплати.

Також, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Предметом позову, крім іншого, є зобовязання передати квартиру у власність. Позивачами не зазначено ціни позову, останній не містить відомостей про вартість спірної квартири, що не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та унеможливлює визначити розмір судового збору в частині майнових вимог. Позивачі мають право самостійно визначити ринкову вартість квартири як за допомогою відповідного фахівця, так і за їх власною оцінкою, а суд вправі погодитись з цією оцінкою або визначити її самостійно. Суд враховує, що згідно положень ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, обовязок визначення ціни позову покладається на позивача.

Тому позовна заява повинна бути залишена без руху у звязку з її невідповідністю вимогам ст. 119 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, залишити без руху.

Надати позивачам пятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Повідомити позивачів про те, що якщо вони відповідно до ухвали суду у встановлений строк усунуть недоліки позовної заяви, позов буде вважатися поданим в день первісного його подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає, крім в частині, що стосується визначення розміру судових витрат.

Ухвала, в частині визначення розміру судових витрат, може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Мельник