Номер провадження 2/754/2148/15
Справа №754/2728/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

29.05.2015 Деснянський районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Мальченко О.В.

при секретарі Яремус - Байсановій А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким , що втратив право користування житловим приміщенням ,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з вищезазначеним позовом до відповідача , посилаючись на те , що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач зареєстрований в зазначеній квартирі з 25.05.2009 р. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 25.06.2014 р. шлюб з відповідачем було розірвано , а тому припинилась підстава за якої він був зареєстрований та вселений в спірну квартиру .

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить визнати відповідача таким , що втратив право користування житловим приміщенням належним позивачу на праві власності , а саме квартирою АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні позивач вищезазначені позовні вимоги підтримала з обставин , що викладені у позовній заяві , зазначила про те , що відповідач в спірній квартирі не проживає та реєстрація його місця проживання в зазначеній квартирі порушує права позивача як власника квартири визначені ст. ст. 317 , 319 та З83 ЦК України .

Відповідач в судове засідання не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання . 20.03.2015 р. відповідачем до суду було подано заяву , в якій останній зазначив про те , що квартиру АДРЕСА_1 він звільнив добровільно та його реєстрацію місця проживання в зазначеній квартирі було скасовано .

Вислухавши пояснення позивача , дослідивши матеріали справи , суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного .

Судом встановлено , що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 ( а.с. 13-16) .

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 25.06.2014 р. шлюбу між позивачем та відповідачем розірвано ( а.с. 9-10 ) .

Згідно довідки ф.3 № 604 від 01.04.2015 р. , яка видана ЖЕК 317 м. Києва вбачається , що станом на день видачі довідки в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані три особи : позивач ОСОБА_1, відповідач ОСОБА_2 та неповнолітня дитина ОСОБА_3 ( а.с. 34 ) .

Таким чином , посилання відповідача наведене у заяві від 20.03.2015 р. про те , що він знятий з реєстраційного обліку за адресою : АДРЕСА_1 не відповідає встановленим по справі обставинам .

Відповідно до ч.1 ст. 401 ЦК України право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки , інших природних ресурсів або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб , які не можуть бути задоволені іншим способом .

Відповідно до ч.1 ст.402 ЦК України сервітут може бути встановлений договором , законом , заповітом або рішенням суду .

Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім»ї власника житла, які проживають разом з ним , мають право на користування цим житлом відповідно до закону .

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 406 ЦК України сервітут припиняється в разі припинення обставини, яка була підставою для його встановлення .

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

При цьому власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном ( ст.391 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 383 ЦК України встановлено ,що власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.

З встановлених по справі обставин вбачається , що підставою для виникнення у відповідача права користування спірною квартирою була реєстрація шлюбу з позивачем .

На час розгляду справи шлюбні стосунки відповідача з позивачем припинені . Відповідач у поданій ним заяві особисто повідомив про те , що спірне житлове приміщення він звільнив добровільно .

Оскільки реєстрація відповідача в спірній квартирі перешкоджає позивачу , як власнику зазначеної квартири вільно володіти , користуватися та розпоряджатися своєю власністю , суд вважає заявлені вимоги обгрунтованими та такими , що підлягають задоволенню .

На підставі викладеного , керуючись ст. ст. 10.11,60,88,212-215 ЦПК України , суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити .

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким , що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м.Києва протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення . Особи , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення .

Суддя :

.