Справа №642/3325/15ц
Провадження №2/642/1027/15
Ленінський районний суд м.Харкова
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

18 червня 2015 року

Суд у складі: Головуючого судді Євтіфієв В.М.;

Секретаря Пшеничної Т.М.;

За участю позивача Харковської міської ради в особі представника Шалак Я.О., відповідача ОСОБА_3;

розглянув у відкритому судовому засіданні, справу за позовом Харковської міської ради до ОСОБА_3 про стягнення збитків, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач в мотивуванні позову вказав, згідно з декларації про готовність обєкта до експлуатації останнім відомим Харківській міській раді місцем реєстрації (проживання) ОСОБА_3 є АДРЕСА_1.

Згідно із статтею 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до ч. 7 ст. 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів міських рад належать залучення на договірних засадах підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності координація цієї роботи на відповідній території.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими Законами України.

Таким чином, Харківська міська рада представляє інтереси територіальної громади м. Харкова.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі за текстом - Закон) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування. Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч. 1. ст. 40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citvnet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковские известия» тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обовязковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна (далі - Департаменту) не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до положень статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України, є законом (актом цивільного законодавства) яким встановлено обовязок певного кола субєктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно зі ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст. 2 Закону під забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, будівництво обєктів, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 26.05.2014 року за № ХК 37, завершені реконструкції житлових будинків літ. А-1 та Б-2 і господарських будівель загальною площею 392, 7 кв.м. по АДРЕСА_2, прийнято в експлуатацію.

Замовником будівництва за даною декларацією є громадянка ОСОБА_4.

Відповідно до приписів частини 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва:

об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;

будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;

будинків житлового фонду соціального призначення та доступного

житла;

індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;

об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури;

об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;

обєктів інженерної, транспортної інфраструктури, обєктів енергетики, звязку та дорожнього господарства (крім обєктів дорожнього сервісу);

обєктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків.

Жоден з перелічених пунктів не має відношення до обєкта будівництва, прийнятого в експлуатацію на підставі декларації від 26.05.2014 року за № ХК 37. Таким чином замовник будівництва має в повній мірі виконувати обовязки пайової участі.

Однак, визначений Законом та Порядком обовязок ОСОБА_3 не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття обєкта будівництва до експлуатації.

Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 13.08.2014 року №421/0/114-14 та від 16.07.2014 року №398/0/114-14 ОСОБА_3 було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (докази направлення додаються).

Відповідь на вказаний лист до управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від ОСОБА_3 не надійшло.

Такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

0бгрунтування неможливості укладення договору пайової участі та отримання відповідних коштів до прийняття обєкту будівництва до експлуатації.

Частиною 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;

видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до

і V категорій складності.

Згідно ч. 1 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 2 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, а також після подання Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, або отримання зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.

Враховуючи викладене, у органів місцевого самоврядування відсутні повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контролю та нагляду, у звязку з чим Харківській міській раді не було відомо ні про початок виконання будівельних робіт ні про хід виконання таких робіт

Вказані положення чинного законодавства позбавили Харківську міську раду та її виконавчі органи можливості самостійно чи в судовому порядку залучити замовника будівництва до пайової участі у розвитку інфраструктури міста до введення обєкта будівництва в експлуатацію як це передбачено положеннями статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною 2 ст. 16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обовязку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту субєктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Зазначені вище способи захисту мають універсальний характер, вони можуть застосовуватись до всіх чи більшості відповідних субєктивних прав. Разом з тим зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним. Відповідно до абз. 2 п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Положеннями статті 22 ЦК України встановлено, що особа якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому збитками є в тому числі доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Офіційне тлумачення поняття інтересу, який підлягає захисту, надано в Рішенні Конституційного Суду України від 1 грудня 2004 року № 1-10/2004, яким визначено, що охоронюваний законом інтерес треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом обєктивного і прямо не опосередкований у субєктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним обєктом судового захисту та інших засобів правової охорони для задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності та іншим загально-правовим засадам.

Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Харківська міська рада вправі вимагати від всіх замовників будівництва на території міська Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, щодо належного виконання пайової участі.

Таким чином, внаслідок неукладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобовязань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.

Згідно з положеннями статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти.

Відповідно до положень статті 71 Бюджетного кодексу України надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, у разі б належного виконання замовником будівництва передбаченого законом обовязку щодо звернення до органу місцевого самоврядування для укладення договору, Харківська міська рада беззаперечно отримала б кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у порядку та розмірах передбачених чинним законодавством.

Зважаючи на приписи статті 623 Цивільного кодексу України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов'язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

З метою попередження збитків Харківською міською радою було вжито всіх заходів направлених на одержання коштів пайової участі.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі. Вказане питання врегульовано розділом 5 Порядку.

Так, відповідно до пункту 5.1. Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист- повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

- надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору не згоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Оскільки до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва обєкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою обєкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв? встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість реконструкції житлових будинків літ. А-1 та Б-2 і господарських будівель загальною площею 392, 7 кв.м. по АДРЕСА_2 які були прийняті в експлуатацію на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації від 26.05.2014 року за № ХК 37 року становить 2165 347, 80 грн.

Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 4% від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 95 175,30 грн.

Як було наведено вище Харківською міською радою та її виконавчими органами було повною мірою використані всі доступні правові важелі для уникнення збитків (укладення договору пайової участі та одержання від замовника будівництва коштів пайового внеску).

Таким чином, положеннями статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» чітко встановлений обовязок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обовязку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обовязків щодо пайової участі.

Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття обєкту містобудування до експлуатації та не сплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили Харківській міській раді збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

На підставі ст.ст. 2, 7, 10, 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст. 2, 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позивач вимагає:

- стягнути з ОСОБА_4 до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 95175,30 грн. (дев'яносто п'ять тисяч сто сімдесят пять гривень ЗО коп.), згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

Відповідач заперечень стосовно позовних вимог суду не надав.

Представник позивача на позові наполягав. В поясненні вказала, обставини викладені в позові.

Відповідачка позовні вимоги не визнала. В пояснені вказала, на підставі п.4 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», площа її нерухомого майна не перевищує 300кв.м., а тому вимоги позивача безпідставні. В раніше виданої декларації на яку посилається позивач, була допущена помилка, яка на теперішній час виправлена. Тому вимоги безпідставні.

Дослідивши та оцінивши в сукупності докази матеріалів справи, суд встановив наступні факти та обставини:

Згідно частини 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 10, 60 Цивільного процесуального кодексу України визначено, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно свідоцтва про право власності та витягу з державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, власником житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2 є відповідачка.

26 травня 2014р. була видана декларація про готовність обєкта до експлуатації у вигляді реконструкції житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2. на замовника ОСОБА_3

16 липня 2014р. позивач надіслав листа до відповідачки з повідомленням про необхідність з боку відповідачки розробити та укласти договорі про пайову участь в розвитку інфраструктури при реконструкції житлових будинків.

13 серпня 2014р. позивач надіслав відповідачки Пропозицію разом з договором та розрахунком щодо укладення договору про пайову участь в розвитку інфраструктури при реконструкції житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2.

Лист та пропозиція позивача залишилися без відповіді з боку відповідачки.

Статтею 59 ч.2 ЦПК України визначено, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З урахуванням положень вказаної статті та предмету доказування, вказані обставини на яки посилаються сторони можуть бути доказані тільки належними письмовим доказами яки підтверджують або спростовують обставини в межах доказування.

Отже, позивачем надано суду копії документів в обґрунтування правової позиції, дійсних документів суду не надано. Таким чином, суд вважає, що позивачем не доказано, що декларація від 26 травня 2014р. про готовність обєкта до експлуатації у вигляді реконструкції житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2. на замовника ОСОБА_3 є дійсна.

Навпаки відповідачка надала суду технічний паспорт житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2 та декларацію від 05.06.2015р. про готовність обєкта до експлуатації у вигляді реконструкції житлових будинків літ.А-1 та Б-2 і господарських будівель по АДРЕСА_2, замовника ОСОБА_3, яки оглянути в судовому засідання, копії яких долучені до матеріалів справи.

Згідно документів наданих відповідачкою обєкт реконструкції зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у платі змін не відбулося. Загальна площа складає 261.5 м.кв.

Таким чином, докази відповідачки є належними і заслуговують на увагу.

Статтею 40 ч.4 п.4. Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено:

До пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва:

- 4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та положень статі 40 ч.4 п.4. Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позовні вимоги є безпідставними.

Керуючись ст. 7, 10, 11, 57, 88, 130, 174, 209, 212-215, 218, ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

В задоволені позовних вимог Харковської міської ради до ОСОБА_3 про стягнення збитків, відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції, шляхом подачі апеляційної скарги у 10-денний строк з дня його проголошення або отримання копії рішення особами, які беруть участь у справі але не були присутні у судовому засіданні.

Суддя: В.М.Євтіфієв