Справа № 2-п-214/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Іоновій Г.О.,

розглянувши заяву про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 03.03.2014 року позов до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно було задоволено та визнано за позивачем право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, а також стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір - 107,30 грн.

У задоволенні позову до ОСОБА_2 було відмовлено.

23.07.2015 року представником відповідачки ОСОБА_2 була подана заява про перегляд заочного рішення з посиланням на те, що відповідачка прийняти участь у судовому засіданні 03.03.2014 року не могла у зв'язку з тим, що є пенсіонеркою та має нерухомість у Криму, де і перебувала на час розгляду справи.

Також зазначила, що позивачем не повно визначена ціна позову, судом не враховані боргові зобов'язання спадкодавця та інше спадкове майно, яке необхідно було розділити між спадкоємцями в натурі задля уникнення подальших судових спорів, а також не встановлена наявність або відсутність у спадкодавця зареєстрованої дружини, інших дітей.

Представник заявниці в судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення.

Позивач проти задоволення заяви заперечував, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих у ст. 232 ЦПК України обставин.

Так, згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Між тим, повідомлення про розгляд справи направлялись судом на адресу місця постійного проживання відповідачки, що є презумпцією належного повідомлення.

За таких обставин, викладене свідчить лише про нехтування відповідачкою своїми зобов'язаннями добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що заперечення та докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак представник відповідачки в заяві про перегляд заочного рішення не зазначив ті фактичні дані, на підставі яких суд може встановити наявність або відсутність обставин, якими відповідачка обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, а також не послався на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та слугували б на користь відповідачки і давали б суду підстави для постановлення іншого рішення.

Тому доводи, на які посилався представник відповідачки при обґрунтуванні заяви про скасування заочного рішення, суд оцінює критично та не визнає їх такими, що можуть вплинути на вирішення даної справи по суті в межах заявлених позовних вимог, оскільки не мають правового значення для цих правовідносин. А, враховуючи, що в позові до відповідачки було відмовлено, така заява взагалі позбавлена юридичного сенсу.

За таких обставин, в заяві про перегляд заочного рішення заявниця та її представник в судовому засіданні не виклали жодних заперечень проти вимог позивача та не зазначили жодних фактичних даних, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та слугували б на користь відповідачки і давали б суду підстави для постановлення іншого рішення.

Вивчивши письмові докази, суд вважає, що доводи заявниці не мають істотного значення для повного та всебічного розгляду справи, а тому вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення з наведених вище підстав.

Керуючись ст.ст. 229-232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на спадкове майно залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: