Справа № 2-175/3905/14-ц
У Х В А Л А

06 квітня 2015 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Борисова С.А.,

при секретарі Єльшиній А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Ювілейному клопотання представника ОСОБА_1 про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, що є спільною сумісною власністю,-

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 повторно заявила клопотання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за ст. 185-3 ч. 1 КУпАП, посилаючись на те, що відповідачі проявили неповагу до суду, яка виразилася у злісному ухиленні від явки до суду для участі в судовому засіданні.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04 березня 2015 року заявлене в судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, що є спільною сумісною власністю було залишено без розгляду.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений чинною редакцією ст. 185-3 КУпАП, передбачає відповідальність тільки за злісне, тобто повторне, без поважних причин ухилення від явки в суд і при цьому не всіх осіб, без яких неможливий розгляд судової справи, а тільки свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта та перекладача. Згідно положень ст.185-3 КУпАП не є правопорушенням і не тягне за собою адміністративної відповідальності одноразова навмисна неявка в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта, перекладача, а також неодноразове нез'явлення без поважних причин підсудного, спеціаліста, іншої особи, особиста участь якої в судовому розгляді визнана обов'язковою.

Якщо розглянути наслідки неявки у судове засідання сторін та інших учасників судового процесу під час цивільного провадження, то - відповідно до Цивільного процесуального кодексу України: суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Щодо повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, то - суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення)

Отже, як випливає з положень ЦПК України, відповідач, який має лише право бути присутнім під час розгляду цивільної справи. Оскільки його відсутність не впливає на розгляд справи, так як суд має право винести рішення про заочний розгляд справи, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З проведеного аналізу випливає, що норми ст.185-3 КУпАП є загальними та передбачають відповідальність за прояв неповаги потерпілим, свідком, позивачем, відповідачем, експертом та спеціалістом до будь-якого суду чи судді загальної юрисдикції, а норми ст 169, 224 ЦПК України виключають можливість притягнення до адміністративної відповідальності позивача чи відповідача у випадку їх неприбуття до суду. Оскільки в цивільному провадженні неявка цих осіб не може розцінюватися як прояв неповаги до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 169, 224 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, що є спільною сумісною власністю залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Борисов