Провадження №2/761/5038/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 серпня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

при секретарі Нечипорук А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ФОЗЗІ-ФУД», третя особа Державна інспекція України з питань захисту прав споживачів, про захист прав споживача, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОЗЗІ - ФУД» (далі відповідач), третя особа Державна інспекція України з питань захисту прав споживачів про визнання права позивача як споживача порушеними; визнання дій відповідача протиправними; визнання кондитерського виробу «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba», виробництва Hazer baba Gida Sanayi IC VE DIS TIC LTD (резидент Туреччини) (далі продукція), імпортером якого є відповідач неякісною і небезпечною продукцією; зобов'язати відповідача знищити всі наявні товарні партії вказаної продукції, в якій порушено встановлений порядок маркування; зобов'язати третю особу притягнути відповідача до відповідальності за реалізацію неякісної та небезпечної продукції; зобов'язати відповідача опублікувати рішення з даної справи у офіційному засобі масової інформації; стягнути з відповідача на користь позивача 50000грн. моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 04.02.2015р. у магазині «Сільпо» за адресою м. Київ, Харківське шосе, б. 168, ним було придбано кондитерській виріб «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba». Згідно інформації на етикетці продукції виробником є Hazer baba Gida Sanayi IC VE DIS TIC LTD (резидент Туреччини), а імпортером є відповідач. Згідно даної інформації до складу кондитерського виробу «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba», входять барвники харчові Е 102 та Е 129, що являються харчовими добавками.

Згідно додатку № 5 до наказу № 487 Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010р. «Про затвердження Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів» в маркуванні харчових продуктів, які містять вказаний барвник, має бути зазначена додаткова інформація , а саме «Містить барвник (и) (назва барвника) або його індекс (Е), який (які) може (уть) мати шкідливий вплив на активність та увагу дітей. Ця інформація вказується в кінці переліку інгредієнтів харчового продукту. Тому позивач вважає, що його права споживача порушені відповідачем шляхом введення в обіг неякісного (з недоліком) і небезпечного товару Також позивач вказує, що відповідачем своєю діяльністю (виготовленням, введенням в обіг, розповсюдженням, приховуванням достовірної інформації) щодо товару, нанесено моральну шкоду, яку позивач просить стягнути з відповідача у розмірі 50000 грн.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з'явились, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивача.

Представник відповідача в судове засідання не з'явилась, надала письмову заяву про розгляд справи у її відсутність, позов не визнала та надала письмові заперечення, обґрунтовані тим, що вказана продукція постачається у роздрібну торгівлю лише за наявності документів, що засвідчують їх якість та безпеку, зокрема на вказану продукцію є висновок державної санітарно-епідеміологічної служби України № 05.03.02-03/35898 від 07.05.2013 року, який є дійсним до 07.05.2015 року, згідно якого зазначена продукція відповідає встановленим медичним критеріям безпеки, що в свою чергу підтверджують її якість та безпечність до споживання. Маркування продукції здійснюється згідно вимог Закону України «Про безпечність та якість продуктів», ДСТУ 2633-2007 Продукція кондитерського виробництва. Терміни та визначення понять та ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила» та Наказу № 487 від 28.10.2010р. «Про затвердження Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів». Крім того, не підлягає задоволенню і розмір відшкодування моральної шкоди, визначеної позивачем в сумі 50000 грн., оскільки незрозуміло, в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю та яких осіб заподіяно позивачу дану моральну шкоду, з яких міркувань він виходить визначаючи розмір шкоди саме в сумі 50000 грн., а також не надано доказів, якими підтверджується факт її заподіяння. Вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити в повному обсязі.

Представник третьої особи у судове засіданні не з'явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив.

В судовому засіданні встановлено, що згідно фіскального чека, від 04.02.2015р. у магазині «Сільпо» за адресою м. Київ, Харківське шосе, 168 позивачем було придбано кондитерській виріб «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba» (а.с. 6). Згідно інформації на етикетці продукції виробником є Hazer baba Gida Sanayi IC VE DIS TIC LTD (резидент Туреччини), а імпортером є відповідач. Згідно даної інформації до складу кондитерського виробу «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba», входять барвники харчові Е 102 та Е 129, що являються харчовими добавками (а.с. 7-8).

Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи та не заперечуються сторонами, а тому у відповідності до положень ст. 60 ЦПК України є доведеними.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про захист прав споживачів", споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість свідомого і компетентного вибору Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару.

Інформація споживачеві повинна надаватися згідно із законодавством про мови У ч. 2 ст. 15 даного Закону зазначено, що інформація, передбачена частиною першою цієї статті, доводиться до відома споживачів виробником (виконавцем, продавцем) у супровідній документації, що додається до продукції на етикетці а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів продукції або в окремих сферах обслуговування.

Інформація про продукцію може бути розміщена у місцях, де вона реалізується, а також за згодою споживача доводитися до нього за допомогою засобів дистанційного зв'язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 700 ЦК України продавець зобов'язаний надати покупцеві необхідну і достовірну інформацію про товар, що пропонується до продажу.

Зазначені норми містять вимоги до інформації, що надається споживачу для прийняття свідомого і компетентного вибору товару, може бути розміщено у місцях, де вона реалізується, а також за згодою споживача доводитися до нього за допомогою засобів дистанційного зв'язку.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про безпечність та якість харчових продуктів»:

безпечний харчовий продукт - харчовий продукт, який не створює шкідливого впливу на здоров'я людини безпосередньо чи опосередковано за умов його виробництва та обігу з дотриманням вимог санітарних заходів та споживання (використання) за призначенням;

висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи щодо безпечності харчових продуктів - документ установленої форми, в якому на підставі результатів аналізу ризику та перевірки (розширеного контролю), наданих виробником або постачальником зразка харчового продукту, допоміжних засобів та матеріалів для виробництва та обігу харчових продуктів, його виробничої технології і технологічного обладнання, що використовується при його виробництві, визначається перелік санітарних заходів та технічних регламентів, яких повинен дотримуватися виробник і постачальник для забезпечення безпечності харчового продукту;

експертний висновок (ветеринарний) - документ, виданий державною лабораторією ветеринарної медицини, який засвідчує придатність або непридатність до споживання людиною харчових продуктів, підконтрольних ветеринарній службі, або подальшої їх переробки чи іншого використання, а також щодо аналізу виробничої технології, якої повинен дотримуватися виробник і постачальник для забезпечення безпечності харчового продукту;

Вимоги до маркування кондитерських виробів передбачені ДСТУ 2633-2007 " Продукція кондитерського виробництва. Терміни та визначення понять" та ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила».

Відповідно до п. 4.5.1.8 ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила» - «У разі, якщо продукт може негативно впливати па здоров'я споживача, виробник зобов'язаний нанести на маркування інформацію щодо застереження споживання харчового продукту певними категоріями населення (дітьми, вагітними жінками, літніми людьми, спортсменами та алергіками) за обов'язкової наявності висновку Центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров'я».

Кореспондуюча норма також міститься у п. 4.5.5.3 ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила» - «Застереження щодо споживання певними категоріями населення з окремими видами захворювань виробник зобов'язаний нанести на етикетку або контретикетку, кольєретку, або ярлик, або листок-вкладиш, який додають до кожного паковання за обов'язкової наявності висновку Центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров'я.»

Згідно пункту 1 Положення «Про Державну санітарно - епідеміологічну службу України», затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 року № 400/2011, Державна санітарно-епідеміологічна служба України (Держсанепідслужба України) є центральним органом виконавчої влади, що входить до системи органів виконавчої влади у галузі охорони здоров'я.

Відповідно до висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від № 05.03.02-03/35898 від 07.05.2013 року, вироби кондитерські, зокрема турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba», відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання цього висновку можуть бути використані для харчування населення, оптової та роздрібної торгівлі. При цьому висновок дійсний до 31.10.2017р.

У висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від № 05.03.02-03/35898 від 07.05.2013 року відсутні будь - які застереження щодо негативного впливу на здоров'я дітей або інших категорій населення.

Отже, за відсутності у висновку Центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров'я застережень щодо споживання харчового продукту певними категоріями населення, нанесення такої інформації на маркування суперечить нормам чинного законодавства.

Також у даному висновку № 05.03.02-03/35898 від 07.05.2013 року чітко встановлено вимоги до етикетки Об'єкту експертизи (Вироби кондитерські: турецькі солодощі з вишнею та ожиною), а саме: на етикетці має бути позначено країну, фірму-виробника, товарний знак, енергетичну та харчову цінність продукту, умови та терміни зберігання.

Маркування кондитерського виробу «Турецькі солодощі з вишнею та ожиною ТМ «HazerBaba», виробництва Hazer baba (резидент Туреччини) відповідає вимогам, які встановлені у зазначеному висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи.

Судом встановлено, що вказаний висновок державної санітарно - епідеміологічної експертизи є дійсним.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, з моменту купівлі продукції, для з'ясування якості продукції до відповідача та інших компетентних органів не звертався. Також позивач не відмовився від здійснення покупки зазначеної продукції.

Харчові добавки Е102 (Тартразін) та Е 129 (Спеціальний червоний) є дозволеними для використання у харчових продуктах, які виготовляються та реалізуються на території України на підставі «Переліку харчових добавок, дозволених для використання у харчових продуктах», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 12 від 04.01.1999 року (із змінами та доповненнями).

Приписи щодо необхідності зазначення додаткової інформації у маркуванні харчових продуктів, які містять Тартразін (Е 102) та Е 129 містяться у Додатку № 5 Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, який затверджено наказом № 487 Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010р.

При цьому, у відповідності до абз. 1 п. 2 Технічного регламенту, вимоги цього Технічного регламенту поширюються на маркування (етикетування) розфасованих продуктів харчування, що реалізуються кінцевому споживачу через оптову або роздрібну торговельну мережу, а також закладам ресторанного господарства (ресторанам, їдальням, лікарням та іншим аналогічним закладам).

Разом з тим, у самому Наказі № 487 від 28.10.2010 (яким затверджено Технічний регламент), зокрема, зазначено:

Пункт 4: Державному підприємству "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості":

- переглянути національний стандарт ДСТУ 4518:2008 "Продукти харчові. маркування для споживачів. Загальні правила".

- довести цей наказ до технічних комітетів стандартизації та організацій-розробників національних стандартів на харчову продукцію.

Пункт 5: Технічним комітетам стандартизації та організаціям-розробникам національних стандартів на харчову продукцію привести свої нормативні документи у відповідність з вимогами Технічного регламенту.

Проте, не приведення всіх державних стандартів у відповідність до положень Технічного регламенту не може бути підставою для висновку про порушення відповідачем, як суб'єктом господарювання (до компетенції якого не належать повноваження щодо перегляду ДСТУ та приведення нормативних документів у відповідність з вимогами Технічного регламенту), приписів чинного законодавства, а лише може бути підставою для висновку про наявність правової колізії.

Відповідно до п. 4 Листа Міністерства юстиції України від 26.12.2008 N 758-0-2-08-19, при розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом.

Так, з положень п. 1 Технічного регламенту вбачається, що цей Технічний регламент визначає загальні вимоги до маркування (етикетування) розфасованих харчових продуктів, які вводяться в обіг в Україні, тобто є загальним нормативно-правовим актом, в той час, як ДСТУ містить вимоги до маркування конкретного продукту, тобто є спеціальним нормативно-правовим актом, який і підлягає у даному випадку до застосування до приведення останнього у відповідність до вимог Технічного регламенту на законодавчому рівні.

У зв'язку з цим посилання позивача про невідповідність вказаної продукції вимогам санітарного законодавства й у тому числі застереження щодо використання такого продукту певною категорію населення, як на підставу для задоволення позову, суд вважає безпідставними.

Також суд, не вбачає правових підстав для задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди, виходячи з наступного.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв'язку між шкодою останнього в її заподіянні.

Позивачем та його представником не надано будь-яких доказів реального заподіяння моральної шкоди, як і наведено розмір компенсації який був би співрозмірним із заявленими позовними вимогами за позовами.

Враховуючи відсутність обґрунтування вимоги про відшкодування моральної шкоди, відсутність будь-яких доказів та вимоги закону, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позову в цій частині, оскільки вони є безпідставними.

Згідно положень ст. 10 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб які беруть участь у справі.

Крім того, у відповідності до положень ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, розглянувши справу в межах визначених позивачем предмету спору та підстав для задоволення позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилаються позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні оскільки не ґрунтуються на достатніх, належних та допустимих доказах, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.11. 15.16,22, 700 ЦК України, ст.ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів», Закону України "Про безпечність та якість харчових продуктів", ст.ст. З, 4, 8, 10. 11. 15. 56-60, 88, 209, 212-215 223 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

В задоволення позову ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ФОЗЗІ-ФУД», третя особа Державна інспекція України з питань захисту прав споживачів, про захист прав споживача, зобов'язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подачі скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення суду. Особи, які брали участі у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: