Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області
Справа № 191/466/15-ц
Провадження № 2/191/520/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
27.04.2015 м. Синельникове
Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Твердохліб А. В.
за участю секретаря - Яришевої Н. В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Синельникове Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
10. 02. 2015 року позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що з ОСОБА_2, після відбуття ним покарання в місцях позбавлення волі, знову створила сім'ю, зареєструвавши 16. 04. 2013 року шлюб у виконавчому комітеті Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області, про що складено відповідний актовий запис за №1. Сторони, в період з 2013 року по 2015 рік, малолітніх дітей не мають. Зазначає, що з ОСОБА_2 з 1989 року по 1994 рік перебувала у шлюбі, однак останній було розірвано. На даний час подружжя має повнолітніх дітей. Разом із позивачем та відповідачем також проживає родина їх старшого сина ОСОБА_3, його дружина та двоє малолітніх дітей - шести та двох років.
В кінці 2013 року відносини у сім'ї стали загостреними, відповідач не має постійного місця роботи, тому позивач разом із сином утримують його. ОСОБА_2 зловживає алкогольними напоями, влаштовує сварки, під час яких принижує дружину, застосовує до неї фізичну силу, погрожує позбавити її життя. Син подружжя намагається захистити матір, тобто позивача. ОСОБА_1 зазначає, що не бачить сенсу у збереженні сім'ї, так як остерігається за своє життя та інших членів родини. Викладені обставини часто відбувалися у присутності малолітніх онуків, що в подальшому може вплинути негативно на їх розвиток. На даний час позивач проживає у родичів. Спору про поділ спільного майна сторони не мають. Просить суд розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем, а також стягнути з ОСОБА_2 на її користь судовий збір.
Позивач до початку проведення судового засідання надала суду письмову заяву в якій просить розглянути справу без її участі, позов задовольнити, залишити прізвище після розірвання шлюбу «ОСОБА_1».
Відповідач у судове засідання не з'явився по невідомим суду обставинам, хоча про день і час судового розгляду був повідомлений за зареєстрованим місцем проживання.
Згідно ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши у судовому засіданні надані позивачем письмові докази встановив наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Факт перебування сторін у шлюбних правовідносинах підтверджується виданим 17 квітня 2013 року виконавчим комітетом Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області Свідоцтвом про шлюб, НОМЕР_1, про що 16 квітня 2013 року складено відповідний актовий запис за №1. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Аналізуючи надані письмові докази, наведені правові норми, врахувавши позицію позивача, викладену у письмовій заяві та розцінюючи неявку відповідача, як небажання зберегти сім'ю, суд дійшов до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню як належним чином обґрунтовані.
Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений нею при зверненні до суду судовий збір у розмірі 243 грн. 60 коп.
Керуючись ст.ст. 110, 112, 113 СК України, ст. 10, 60, 88, 212, 224 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 16 квітня 2013 року виконавчим комітетом Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області, про що 16 квітня 2013 року складено відповідний актовий запис за №1 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 надалі іменуватися прізвищем «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2, який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Пристань Жлобінського району Гомельської області Республіки Білорусь, на користь ОСОБА_1, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Кам'януватка Синельниківського району Дніпропетровської області, судовий збір у сумі 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні під час проголошення рішення - протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цивільно-процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію рішення після набрання ним законної сили направити до Державного органу реєстрації актів цивільного стану.

Суддя: А. В. Твердохліб