Справа №333/2979/15-ц
Провадження №2/333/1679/15
Ухвала

Іменем України

30 квітня 2015 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування реєстрації права власності, визнання договору недійсним, повернення майна із чужого володіння, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_4,

в с т а н о в и в:

29.04.2015 року до Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_2 про скасування реєстрації права власності, визнання договору недійсним, повернення майна із чужого володіння, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_4, в якому просить суд визнати недійсним договір дарування частини житлового будинку за адресою: м.Запоріжжя, вул.Енгельса, буд.23, від 19.12.2012 року, визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 25.01.2013 року, анулювати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2, витребувати з незаконного володіння на користь ОСОБА_1 957/1600 частини житлового будинку, стягнути на його користь судовий збір.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

На підставі ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку. На підставі ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення зазначених вимог цивільно-процесуального законодавства позивачем не надано ніяких документів про сплату судового збору. У разі звільнення від сплати судового збору, позивачу необхідно вказати підстави звільнення та надати докази на підтвердження цього, а в іншому випадку сплатити судовий збір згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, у вступній частині позовної заяви зазначено, що даний спір є немайновим. Однак зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що заявлені позивачем позовні вимоги носять як майновий, так і немайновий характер.

При цьому відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Також згідно вимог ст.80 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову складається з дійсної (ринкової) вартості майна на час звернення до суду.

Так як відповідно до ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обовязково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому він повинен обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення зазначених вимог позивач ніяких доказів вартості спірного майна на час звернення до суду не надав, ціну позову не зазначив.

Таким чином, позивачу в позовній заяві треба вказати ціну позову ринкову вартість спірної частини будинку, для чого звернутися до субєкта оціночної діяльності, який надасть висновок про вартість зазначеного майна, та згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» сплатити судовий збір, виходячи з реальної вартості спірного майна на час звернення до суду, а також судовий збір за вимоги немайнового характеру, надавши суду відповідний оригінал квитанції. При цьому, позивачу необхідно врахувати, що відповідно до ч.2 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. У разі неможливості встановити точну ціну позову (ринкову вартість спірного майна) позивач повинен надати суду відповідні докази та клопотання про визначення судом попереднього розміру судового збору.

Крім того, однією з обовязкових вимог до позовної заяви, передбачених ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, є зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. У позовній заяві позивач посилається на фактичні обставини, але при цьому ніяких доказів на підтвердження зазначених в позовній заяві фактів не додає, чим можуть бути підтверджені зазначені обставини в позовній заяві не зазначає, клопотання про витребування доказів не заявляє. Зокрема, в матеріалах позовної заяви відсутні спірні договори.

Також позивачу необхідно конкретизувати обраний ним спосіб захисту права власності.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя -

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування реєстрації права власності, визнання договору недійсним, повернення майна із чужого володіння, третя особа Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_4, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо вона у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков