Справа № 204/647/2015-ц
Провадження № 2/204/928/2015 р.
У Х В А Л А

23 квітня 2015 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

за участю відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виселення,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виселення.

В судовому засіданні ОСОБА_2 предявила зустрічну позовну заяву до ОСОБА_4, третя особа: Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини, про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності на частину домоволодіння в порядку спадкування за законом. Просила прийняти дану зустрічну позовну заяву та обєднати її в одне провадження з первісним позовом.

Представник позивачки в судовому засіданні заперечувала проти прийняття зустрічного позову та вказала, що ОСОБА_2 псують спірне майно, не сплачують комунальні послуги. Зазначила, що відповідачка має звернутися до суду із своїми вимогами на загальних підставах та доказувати свої вимоги.

ОСОБА_3 в судовому засіданні просив прийняти зустрічну позовну заяву.

Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 по наступним підставам.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 123 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Так, ОСОБА_2 предявила зустрічну позовну заяву, в якій обєднала три різні позовні вимоги, при цьому, вона вказала ціною позову 144068,50 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України - ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так, позивачем за зустрічним позовом вказана ціна позову в розмірі 144068,50 грн., при цьому, не зазначено, з чого саме складається ця сума.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 6 Закону України Про судовий збір, у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Так, суд вважає, що визначена ОСОБА_2 ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент звернення до суду.

Тому, з урахуванням опису предмету нерухомості загальною площею 68,9 кв.м., житловою площею 51,4 кв.м., його розташування, а саме: м. Дніпропетровськ, вул. Глибока, буд. 37-а, суд вважає необхідним визначити ціну позову в частині майнових вимог в розмірі 1200000 грн. 00 коп.

Крім того, у відповідності до вимог ст. 6 Закону України Про судовий збір, судовий збір необхідно сплачувати за всі заявлені позовні вимоги. Так, позивачем за зустрічним позовом заявлені позовні вимоги в порядку окремого провадження (встановлення факту), немайнового характеру (визнання недійсним свідоцтва) та майнового характеру (визнання права власності), але позивачем сплачений судовий збір лише за позовні вимоги в частині визнання права власності і не в повному обсязі, а за позовні вимоги про встановлення факту та визнання недійсним свідоцтва судовий збір взагалі не сплачено.

Згідно з положеннями ч. ч. 1-2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. За подання до суду заяви у справах окремого провадження, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, позивач за зустрічним позовом має можливість доплатити судовий збір за звернення до суду з даною зустрічною позовною заявою:

- в сумі 924 грн. 71 коп., який розрахований наступним чином: 2000,00 грн. (сума судового збору до сплати за вимоги майнового характеру за 1/6 частину будинку) - 1440,69 грн. (сума вже сплаченого судового збору) + 121,80 грн. (сума судового збору до сплати за вимоги в порядку окремого провадження) + 243,60 грн. (сума судового збору до сплати за вимоги немайнового характеру) = 924,71 грн. (недоплачена сума судового збору). Реквізити для доплати судового збору: на розрахунковий рахунок 0008, МФО 805012, ОКПО 37989253 банк ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м. Дніпропетровська в УДКСУ Красногвардійського району;

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд вважає необхідним залишити без руху дану зустрічну позовну заяву, надавши ОСОБА_2 строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись Законом України Про судовий збір, ст. ст. 80, 82, 119, 121, 123, 168, 209 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4, третя особа: Третя дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини, про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності на частину домоволодіння в порядку спадкування за законом - залишити без руху, надавши ОСОБА_2 строк для усунення недоліків не більше п'яти днів з дня отримання нею даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений термін зустрічна позовна заява вважатиметься не поданою і буде повернена.

Ухвала підлягає оскарженню лише в частині визначення розміру судових витрат за позовні вимоги майнового характеру. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Самсонова