Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2015 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Дарницький-5», Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції про звільнення майна з під арешту,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Дарницький-5», Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції про звільнення майна з під арешту.

Відповідно до ст.1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ч.2 ст.32 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1)предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів;

2)права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3)предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Відповідно до вимог пункту 6 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, серед іншого, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Також, у п.15 цієї Постанови зазначено, що позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Разом з тим, позивачамиОСОБА_1 та ОСОБА_2 пред'явлено спільний позов до відповідачів - Житлово-будівельного кооперативу «Дарницький-5» та Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у місті Києві, однак конкретних вимог до кожного з відповідачів не визначено, як і не наведено правових підстав для пред'явлення позову до кожного з відповідачів, в тому числі безпосередньо до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції, який входить в структуру органів державної виконавчої влади, та діє в межах обсягу повноважень, які визначені Законом України «Про державну виконавчу службу» та Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.), та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

Відповідно до положень ч.1 ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до декількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Згідно положень ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі, якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно його долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Так, позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана спільна заява, однак до позову долучено оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 243,60 грн., де платником зазначено: «ОСОБА_1», що не може слугувати належним доказом сплати судового збору, оскільки відсутні докази сплати позивачем ОСОБА_2 судового збору в розмірі, визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з уражанням положень ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Дарницький-5», Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з під арешту залишити без руху, про що повідомити позивачам та надати їм строк для виправлення вказаних недоліків до 20 липня 2015 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: