Справа № 581/449/15-ц
Провадження № 2/581/191/15
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 травня 2015 року смт. Липова Долина

Липоводолинський районний суд Сумської області у складі: головуючого - судді Бутенка Д.В, при секретарі судового засідання Голодної М.О., розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати - ОСОБА_2, яка постійно до дня смерті мешкала в АДРЕСА_1. Після її смерті відкрилася спадщина у виді вказаного вище домоволодіння з господарськими спорудами. ОСОБА_2 за свого життя склала заповіт, яким усе належне їй майно розпорядилася передати після її смерті її доньці, тобто позивачці по справі ОСОБА_1 (дане спадкове розпорядження є чинним на день розгляду даної справи та ніким не оспорено). Іншим спадкоємцями першої черги за законом є рідні брати - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та рідна сестра - ОСОБА_7, які своїми заявами, посвідченими нотаріусом не заперечували проти змісту заповіту, та не оскаржуватимуть його в суді. На день звернення позивачки до суду вона вже отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом, яке складається з земельних ділянок (паїв) загальною площею 6,11 га, розміщених в трьох земельних масивах, в тому числі: площею 4,7827 га, площею 1,1854 га, площею 0, 1448 га, які належали померлій ОСОБА_2 на підставі Державного акту на праві приватної власності на землю серії НОМЕР_1. Але оформити право на спадщину у виді домоволодіння з господарськими спорудами в нотаріальній конторі позивачка не може через те, що за свого життя її мати не оформила та не зареєструвала в органах БТІ право власності на зазначений вище об'єкт нерухомості.

Уважаючи себе єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті своєї матері ОСОБА_2, позивачка просила суд визнати за нею право власності на спірну будівлю із господарськими спорудами як набуте нею в порядку спадкування за заповітом.

Позивачка ОСОБА_1 в попереднє судове засідання не з'явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Відповідач, представник Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області в попереднє судове засідання не з'явився, але в своїй письмовій заяві позов визнав в повному обсязі, просив суд розглянути справу без присутності представника сільради.

У зв'язку з неявкою в судове засідання сторін та третіх осіб, відповідно до положень ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У порядку ч.4 ст. 174, ч.4 ст. 130 ЦПК України через визнання відповідачами позову у даній справі підлягає ухваленню рішення про задоволення позову, оскільки таке визнання позову не суперечить закону, відповідає вимогам процесуального закону.

Вивчивши обставини справи, в якій достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом установлено факт смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 83 роки ОСОБА_2 в с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області, яка була матір'ю ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_2.) (а.с.6,7). Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчено секретарем виконавчого комітету Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області 28 вересня 1999 року, реєстровий № 66 (даний заповіт не змінювався і не скасовувався) (а.с.8,10). Іншим спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які своїми заявами, посвідченими нотаріусом не заперечують проти змісту заповіту, та не оскаржуватимуть його в суді.

Згідно із довідкою виконавчого комітету Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області від 08 квітня 2015 року № 245, 246 та даних погосподарської книги, домоволодіння АДРЕСА_1, обліковувалось за померлою ОСОБА_2; згідно з рішенням виконавчого комітету Берестівської сільської ради від 30 липня 1993 року № 19 наданий дозвіл на приватизацію земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд - 0,12 га та для ведення ОСГ - 0,57 га, всього 0,69 га в АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_2, але Державний акт не був виготовлений і нею не отриманий (а.с.11,13,17,18,19,20).

З довідки № 244 від 08 квітня 2015 року, виданою виконкомом Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області, ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 до дня смерті проживала в АДРЕСА_1 разом з дочкою ОСОБА_1 та онуками ОСОБА_8, ОСОБА_9 (а.с.10).

З довідки виконавчого комітету Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області № 247 від 08 квітня 2015 року вбачається, що рішенням загальних зборів колишнього колгоспу «Прапор Леніна» власнику будинку ОСОБА_2 виділялась земельна ділянка під забудову в АДРЕСА_1. (а.с.12).

Із свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 04 вересня 2012 року спадкоємцем майна гр. ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, є її дочка ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка мешкає у с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області. Спадкове майно, на яке видано свідоцтво складалося із права на земельні ділянки (паї) загальною площею 6,11 га, розміщених в трьох земельних масивах, в тому числі: площею 4,7827 га, площею 1,1854 га, площею 0, 1448 га, які знаходяться на території Берестівської сільської ради Липоводолинського району Сумської області та належали померлій ОСОБА_2 на підставі Державного акту на праві приватної власності на землю серії НОМЕР_1, виданого Берестівською сільською радою Липоводолинського району Сумської області 22 березня 2002 року (а.с. 9).

У відповідності до технічного паспорту на спірне майно, домогосподарство АДРЕСА_1, складається з житлового будинку, веранди, ганку, семи сараїв, погрібу, вбиральні, огорожі та колодязя (а.с. 14-16).

Осіб, які мають право на обов'язкову частку в спадщині, судом не встановлено, проте матеріалами справи підтверджено, що позивачка є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті своєї матері (а.с. 8).

При вирішенні цього спору, суд виходить з таких положень закону чинного на час виникнення спірних правовідносин зі спадкування.

Так, згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У відповідності до ч.1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ст.1221 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною 1 ст.1251 ЦК України передбачено, що якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою, службовою особою відповідного органу місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Статтями 1217, 1218 ЦК України визначено, що спадкуванням здійснюється за заповітом; до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ч.1 ст.12 Закону України «Про власність» праця громадян є основою створення і примноження їх власності.

Таким чином, визнання відповідачем пред'явленого позову не суперечить закону, не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а вимоги позивачки суд вважає обґрунтованими. Судом достовірно встановлено, що через не зареєстрованість успадкованого позивачкою домоволодіння в органах БТІ ОСОБА_1 не може отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за заповітом на правомірно зведене на відведеній земельній ділянці за життя її матір'ю домоволодіння, та зареєструвати право власності на вказану нерухомість в установленому порядку, хоча в силу заповіту є спадкоємцем прав померлої гр. ОСОБА_2, а тому її право на спадщину підлягає захисту саме у спосіб визнання за нею права власності на вищевказане спірне домоволодіння з господарськими будівлями, як набуте в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_2.

Керуючись ст.ст. 11, 60, 88, 130, 174, 208, 213, 214, 215, 218 ЦПК України, ст.ст. 328, 344, 392, 1217, 1218 ЦК України, суд, -

В ИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою с. Берестівка Липоводолинського району Сумської області, право власності на житловий будинок № 38, під літ. "А-1", з верандою під літ. «а», ганком під літ. «кр», загальною площею 64,0 кв.м., житловою площею 25,6 кв.м., який розташований в АДРЕСА_1, з господарськими спорудами, а саме: сараєм літ. "Б", сараєм літ. "В", сараєм літ. "Г", сараєм літ. "Д", сараєм літ. "Е", сараєм літ. "Ж", сараєм літ. "З", погрібом літ. "п/г", вбиральнею літ. "У", огорожею літ. "№1-2", колодязем літ. "№3".

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Липоводолинський районний суд Сумської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Д. В. Бутенко