Справа № 521/7977/15-ц
Номер провадження 2/521/3890/15
У Х В А Л А

"25" травня 2015 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, за участю третьої особи Державного нотаріусу Першої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 про визнання договору дарування удаваним, визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

19.05.2015 р. представник ОСОБА_1 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з вказаною позовною заявою, посилаючись на наступне.

02.06.2013 р. в м. Новий Уренгой Ямало-Ненецького автономного округу Російської Федерації помер син ОСОБА_1 ОСОБА_6

З 23.10.1985 р. по день смерті ОСОБА_6 В,А, перебував у зареєстрованому щлюбі з ОСОБА_2, від шлюбу з якою є двоє дітей ОСОБА_7В, та ОСОБА_3

Як вказує представник позивача, 06.07.2004 р. між ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір дарування, за яким ОСОБА_4 подарувала, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 прийняли в дар в рівних частинах кожна квартиру АДРЕСА_1. Як встановлено в ході спілкування з ОСОБА_4, остання отримала при оформленні договору дарування від ОСОБА_2 кошти, за отримання яких вона написала розписку. Зважаючи на характер правовідносин, що виникли між ОСОБА_4, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 при укладенні договору дарування від 06.07.2008 р., позивач вважає, що даний правочин вчинено сторонами з метою приховати договір купівлі-продажу квартири, а тому зазначений договір є удаваним. Тим самим, на думку позивача, порушені її права на спадкування.

На підставі зазначеного, позивач просила визнати договір дарування квартири АДРЕСА_1, що в цілому складається з однієї кімнати, загальною площею 32,2 кв.м., в тому числі житловою площею 16, 8 кв.м., укладеним між ОСОБА_4, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та посвідчений державним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, зареєстрований в реєстрі за № 4-3276, удаваним, а саме договором купівлі-продажу, визнати спільною сумісною власністю подружжя (ОСОБА_6 та ОСОБА_2О.) ? частину зазначеної кваритири, визнати долю її сина у вказаній квартирі у розмірі ? частина та визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/16 частку цієї квартири в порядку спадкування за законом після смерті її сина, ОСОБА_6

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві не вказано ціну позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору, однак сума сплаченого судового збору не відповідає розміру, встановленого законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,2 мінімальної заробітної плати, та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, немайнового - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно ч. 2 ст. 80 ЦПК та ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п. п. 12 і 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 10 у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позовні вимоги ОСОБА_1. містять як вимоги майнового, так і немайнового характеру, суд приходить до висновку, що сума сплаченого судового збору вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна та попередньо визначає суму судового збору 500 грн. за позовні вимоги майнового характеру та 730,80 грн. немайнового.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, за участю третьої особи Державного нотаріусу Першої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 про визнання договору дарування удаваним, визнання права власності в порядку спадкування, - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви строк - 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: