Справа № 285/1050/15-ц
провадження № 2/0285/539/15
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29.05.2015 року м. Новоград-Волинський

Новоград - Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Помогаєва А.В., за участю секретаря Музики Н.Ю., позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до відповідача Великогорбашівської сільської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, у якій просить визначити додатковий строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1. Ухвалою суду від 07.04.2015 року первісного відповідача замінено на належного - ОСОБА_2.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 та майнового паю та земельного паю, що розташовані на території Великогорбашівської сільської ради. Позивач як спадкоємець за законом після смерті ОСОБА_4, звернувся до державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про прийняття спадщини та документами для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, отримав відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Встановлений законом строк пропустив, оскільки перебував на заробітках в м. Києві. Просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки вважає причину пропуску поважною.

В судове засідання прибув позивач, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Несвоєчасне подання заяви про прийняття спадщини було обумовлено необізнаністю позивача з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно. Крім того, зазначив, що перебував на заробітках у м. Києві, приїздив до села лише у вихідні дні, займався обробленням земельних ділянок, що належали матері, ремонтував спірний будинок після пожежі у 2014 році. За межі України не виїздив. Причини з яких позивачі пропустили строк подання заяви про прийняття спадщини вважає поважними, тому просив визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Представник відповідача в судовому засідання заперечували проти задоволення позову, мотивуючи тим, що причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини не є поважними. Відповідач у 2008 році подав заяву про прийняття спадщини, але свідоцтво про право на спадщину до теперішнього часу не отримав. Крім того, подав відповідну заяву та має намір найближчим часом оформити право власності. Відповідачем подано письмові заперечення та заяву про розгляд справи 29.05.2015 року за його відсутності.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 дав покази про те, що він є мешканцем села Велика Горбаша і знає ОСОБА_1 та його сім'ю. ОСОБА_4, померла у липні 2008 року. У вересні того ж року її син ОСОБА_1 поїхав на заробітки до м. Києва, звідки повертався лише у вихідні дні. На його прохання свідок ОСОБА_5 доглядав за хатою померлої матері.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснив, що він є мешканцем м. Новоград-Волинський. З вересня 2008 року до літа 2009 року разом з ОСОБА_1 працювали разом у м. Києві на будівництві за наймом без оформлення трудових правовідносин. На вихідні повертались додому.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснила, що є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 Часто приїздила у село до брата і бачила, що він обробляв город матері. У будинку не проживав, оскільки мав інший будинок у тому ж селі. Їздив на заробітки до Києва.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, заслухавши пояснення сторін та покази свідків, з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4, померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого відділом ДРАЦС по Новоград-Волинському районі 11.03.2015 року (а.с. 18)

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 19.03.1966 року, батьками вказані - ОСОБА_9, ОСОБА_4 (а.с. 14)

Згідно довідки № 202 від 16.03.2015 року, яка видана виконкомом Великогорбашівської сільради, ОСОБА_4 була зареєстрована і проживала по АДРЕСА_1, разом із нею на день її смерті ніхто не був зареєстрований і не проживав (а.с. 15)

Позивач не звернувся до державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку.

Постановою державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.03.2015 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, у зв'язку із пропуском строку та відсутністю факту прийняття спадщини (а.с.6).

З постанови нотаріуса вбачається, що спадщина прийнята відповідачем 27.11.2008 року.

Згідно ч.1 ст 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, законодавствцем закріплено принцип правової визначеності, згідно якого спадкоємець має вирішити питання про прийняття спадщини протягом обмеженого строку. Відсутність волевиявлення особи (за відсутності об'єктивних перешкод для цього) свідчить про те, що вона не бажає реалізовувати своє право, що після закінчення визначеного Законом строку має певні правові наслідки для інших осіб (спадкоємців або держави).

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст. 58 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України.

Суд також зазначає, що перебування позивача-спадкоємця в іншому регіоні України у зв'язку із відрядженням, службовою необхідністю не можуть підтверджуватись лише показаннями свідків.

Суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини в період з ІНФОРМАЦІЯ_1, з моменту відкриття спадщини, по січень 2009 року.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки під час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску шести місячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини є поважними, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, а крім того з дня відкриття спадщини сплинув значний термін, що перевищує 6 років.

Поясненнями позивача та свідків підтверджується перебування ОСОБА_1 на території України у період строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Він щотижня приїздив до населеного пункту за місцем відкриття спадщини та мав об'єктивну можливість особисто або поштою подати відповідну заяву, що було передбачено п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої Наказом Міністерством Юстиції України від 03.03.2004 N 20/5, яка діяла на той час.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 без поважних причин та з урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 3, 57-60, 212-215 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення виготовлено 02.06.2015 року.

Суддя А.В. Помогаєв