АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД М. КИЄВА
Справа № 761/5406/15-ц Головуючий у суді першої інстанції: Гуменюк А.І.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2015 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Стрижеуса А.М., Шкоріної О.І.

при секретарі Крічфалуши С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за апеляційною скаргою Київського товариства політв′язнів та жертв репресій в особі ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 30 червня 2015 року по цивільній справі за позовом Київського товариства політв′язнів та жертв репресій до ОСОБА_5, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування рішення конференції та зобов′язання вчинити певні дії.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а :

У лютому 2015 року Київське товариство політв′язнів та жертв репресій звернулось до суду з позовом до ОСОБА_5, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування рішення конференції та зобов′язання вчинити певні дії.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2015 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 червня 2015 року провадження у справі у цивільній справі за позовом Київського товариства політв'язнів та жертв репресій в особі ОСОБА_4 до ОСОБА_5, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування рішення конференції та зобов′язання вчинити певні дії закрито.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції представник позивача подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі представник позивача порушує питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду, мотивуючи тим, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що право на оскарження вказаного рішення загальних зборів передбачене ст. 98 ЦК України, то позивач звернувся з даним позовом в рамках цивільного судочинства і вважає, що дана справа повинна розглядатись в цивільному судочинстві.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 підтримав доводи апеляційної скарги. Відповідачі ОСОБА_5, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у місті Києві, Департамент суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи судом повідомлені у встановленому законом порядку. У відповідності до вимог статті 74, 305 ЦПК України неявка сторінабо інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Закриваючи провадження у цивільній справі за позовом Київського товариства політв′язнів та жертв репресій до ОСОБА_5, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування рішення конференції та зобов′язання вчинити певні дії, суд першої інстанції виходив із того, що вимоги позивача до відповідача ОСОБА_5 стосуються обрання керівника товариства, вказане питання відноситься до принципу самоврядності громадського об′єднання, у зв′язку з чим, в порядку цивільного судочинства розгляду не підлягають. Що стосується вимог до відповідачів: Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов′язання вчинити певні дії, то спір в цій частині вимог підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Проте повністю з таким висновком суду першої інстанції погодитись не можна.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15, 16 ЦПК у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 17; далі - КАС), Господарським процесуальним кодексом України (статті 1, 12; далі - ГПК), Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК) або Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб'єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

З матеріалів справи вбачається, що позивач Київське товариство політв′язнів та жертв репресій звернувся з позовом до фізичної особи - ОСОБА_5 та юридичних осіб: Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Матеріальний зміст позовних вимог виклав у трьох позиціях: про скасування рішення 2-ї частини Х-ї позачергової конференції Київського товариства політв′язнів та жертв репресій як незаконне й нелегітимне; про зобов′язання Шевченківське райуправління Державної реєстраційної служби України у місті Києві внести відомості до Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців у відповідності до виписки серії АД № 493434 від 25.03.2014; про відміну Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) фінансування Київському товариству політв′язнів та жертв репресій в особі ОСОБА_5 і поновлення фінансування ОСОБА_4 як юридичної особи.

Отже, заявлені вимоги до відповідачів Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) стосуються зобов′язання внести відомості до Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців у відповідності до виписки серії АД № 493434 від 25.03.2014 та про відміну Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) фінансування Київському товариству політв′язнів та жертв репресій в особі ОСОБА_5 і поновлення фінансування ОСОБА_4 як юридичної особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності. Тлумачення поняття «суб'єкт владних повноважень» надано у п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС, де зазначено, що суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України до адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом кожна особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Закриваючи провадження в частині вимог до відповідачів Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), суд першої інстанції правильно виходив із того, що дії відповідача Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві щодо внесенням відомостей до Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та дії Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо фінансування позивача, пов′язані із діями суб'єкта владних повноважень, оскільки в цей момент вони наділені владними повноваженнями та виконують управлінські функції, а тому спірні правовідносини мають публічно-правову природу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про закриття провадження у справі в цій частині вимог.

Разом з тим, колегія суддів не може погодитись із висновком суду першої інстанції про закриття провадження у справі в частині вимог Київського товариства політв′язнів та жертв репресій до фізичної особи - ОСОБА_5 про скасування рішення 2-ї частини Х-ї позачергової конференції Київського товариства політв′язнів та жертв репресій як незаконного й нелегітимного, виходячи з наступного:

Як встановлено судом першої інстанції, що Київське товариство політв'язнів та жертв репресій є добровільним об'єднанням громадян. Метою діяльності є сприяння висвітлення злочинів тоталітаризму в країні та увічнення пам′яті політв'язнів та жертв репресій. Вищим органом товариства є його конференція. Предметом спору в цій частині вимог є скасування рішення другої частини десятої позачергової конференції Київського товариства політв'язнів та жертв репресій про обрання головою товариства ОСОБА_5 Рішення вищого органу може бути оскаржене до суду.

Як роз′яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» згідно з частиною третьою статті 167 Господарського кодексу України (далі - ГК) під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав. Визначаючи, чи є спір таким, що виникає з корпоративних відносин та не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 4 частини першої статті 12 ГПК, стаття 15 ЦПК), слід враховувати роз'яснення, надані у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року № 13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» Наприклад, у порядку цивільного судочинства підлягають розгляду справи, пов'язані зі створенням, діяльністю, управлінням інших суб'єктів господарювання, які не є господарськими товариствами (кооперативи, приватні, колективні підприємства тощо), якщо стороною у спорі є фізична особа.

Таким чином, колегія суддів вважає, що спір між Київським товариством політв′язнів та жертв репресій та ОСОБА_5 про скасування рішення 2-ї частини Х-ї позачергової конференції Київського товариства політв′язнів та жертв репресій як незаконного й нелегітимного підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства. В цій частині вимог ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. В іншій частині ухвалу суду слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 311, 314, 315, 317,319 ЦПК України, колегія суддів ,-

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу Київського товариства політв′язнів та жертв репресій в особі ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 30 червня 2015 року в частині позовних вимог Київського товариства політв′язнів та жертв репресій до ОСОБА_5 про скасування рішення конференції скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В іншій частині ухвалу суду залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена в частині залишення без змін в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ухвалою законної сили.

Головуючий:

Судді: