провадження № 2/760/5651/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 жовтня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
10.07.2015 позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 23.08.1994 сторони уклали шлюб. Від спільного шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згодом сторони почали віддалятися один від одного і це призвело до того, що в подальшому спільне життя у них не склалося: вони постійно сваряться, не можуть знайти спільної мови. Через розбіжність у поглядах на життя спільне проживання сторін, існування сім'ї та збереження шлюбу виявилося неможливим. Сторони на даний час проживають разом, проте спільного господарства не ведуть понад три роки. У зв'язку з цим позивач просить розірвати шлюб, укладений з відповідачем.
На підтвердження цих обставин позивач надав такі докази: копію свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_2, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області 12.10.2011 (а.с. 5), копію свідоцтва про народження ОСОБА_3, серії НОМЕР_1, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області 04.10.2011 (а.с. 6).
У судовому засіданні позивача позов підтримав і просив його задовольнити у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутності відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
Сторони зареєстрували шлюб 23.08.1994 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, про що складено актовий запис № 1982. Цей факт встановлений на підставі свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_2, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області 12.10.2011 (а.с. 5).
Від шлюбу у сторін є син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області 04.10.2011, про що в Книзі реєстрації народжень зроблено актовий запис № 3386 (а.с. 6).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити з таких підстав.
Частина друга статті 112 СК передбачає, що «шлюб розривається, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення».
Суд встановив, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства понад три роки, збереження шлюбу і примирення між ними не можливе.
Повно та всебічно з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову та встановивши, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, суд дійшов висновку, що шлюб належить розірвати.
Відповідно до статті 113 СК «особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище».
У зв'язку з укладенням шлюбу позивач змінила своє прізвище ОСОБА_1 на ОСОБА_1. У судовому засіданні позивач висловила бажання після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем ОСОБА_2.
Керуючись статтями 104, 105, 110, 112, 113, 114 СК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_2 і ОСОБА_1, зареєстрований 23 серпня 1994 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області за актовим записом № 1982, розірвати.
Залишити ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 243,60 (двісті сорок три гривні 60 копійок) судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко