Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" січня 2015 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, який подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування квартирою, та виселення,

в с т а н о в и в:

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2014 року відкрите провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування квартирою, та виселення.

11 листопада 2014 року (вх.№67388) представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_4 подав через канцелярію суду зустрічну позовну заяву від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, просив суд прийнятий зустрічний позов та об'єднати його в одне провадження з первісним позовом.

Представник позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви, мотивуючи тим, що вимоги заявлені позивачем по первісному позову та вимоги пред'явлені відповідачем у зустрічному позову не є однорідними за своєю правовою природою, стосуються інших правовідносин, тому відсутні підстави для розгляди цих позовів в одному провадженні.

Відповідач ОСОБА_1 та його уповноважений представник - адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені належними чином.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши думку представника позивача, оцінивши наведені представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом ОСОБА_4 підстави для прийняття зустрічного позову, оцінивши наявні у справі докази , суд приходить до наступного.

Відповідно ч.1 та ч.2 ст.123 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зарахуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову.

Як роз'яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції", судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об'єднання і роз'єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Відповідач має право пред'явити зустрічний позов до або під час попереднього судового засідання (частина перша статті 123 ЦПК), а треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу шляхом пред'явлення позову до однієї чи обох сторін до закінчення судового розгляду (частина перша статті 34 ЦПК).

Виходячи з предмету спору за первісним позовом, позивачем ОСОБА_2 пред'явлено позов до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з вимогами визнати ОСОБА_1 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 та виселити ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до заявлених позовних вимог за зустрічним позовом, ОСОБА_1 пред'явлено вимоги до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 02 грудня 2011 року, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6, зареєстроване за номером 9177.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов'язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об'єднання в одне провадження з первісним позовом, оскільки в межах розгляду даної справи предметом позову є вимоги визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням, та виселення з житлового приміщення, в той же час предметом спору за зустрічним позовом є визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, тому виходячи з предмету спору ці позови не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, у зв'язку з чим їх спільний розгляд є недоцільним.

Враховуючи викладене та керуючись ст.123, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, який подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування квартирою, та виселення.

Відповідно до положень ч.2 ст.293 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду. Включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

С у д д я :