У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 183/5366/15

№ 2/183/2987/15

26 серпня 2015 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову в передачі в приватну власність квартири, зобов'язати видати їй свідоцтво про право власності на квартиру та передати квартиру в приватну власність.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Однак до позовної заяви не додані докази сплати судового збору у повному обсязі. Так, з позовної заяви вбачається, що вона містить одночасно дві вимоги немайнового характеру (скасування рішення та зобовязання вчинити дії) та одну вимогу майнового характеру (зобовязання передати квартиру у власність). Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпунктів 1,2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2015 рік» мінімальна заробітна плата в Україні з 01.01.2015 року становить 1 218 грн.

Отже, при поданні позову позивач повинна була сплатити за дві немайнові вимоги судовий збір у розмірі 487,20 грн. та за майнову вимогу у розмірі 1 відсотка від вартості спірної квартири, але не менше 243,60 грн. та не більше 3 654,00 грн. Однак позивач сплатила судовий збір лише в сумі 243,60 грн., що не відповідає вимогам закону.

Також, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Предметом позову, крім іншого, є зобовязання передати квартиру у власність. Позивачем не зазначено ціни позову, останній не містить відомостей про вартість спірної квартири, що не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та унеможливлює визначити розмір судового збору в частині майнових вимог. Позивач має право самостійно визначити ринкову вартість квартири як за допомогою відповідного фахівця, так і за її власною оцінкою, а суд вправі погодитись з цією оцінкою або визначити її самостійно. Суд враховує, що згідно положень ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, обовязок визначення ціни позову покладається на позивача.

Тому позовна заява повинна бути залишена без руху у звязку з її невідповідністю вимогам ст. 119 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, залишити без руху.

Надати позивачу пятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про те, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки позовної заяви, позов буде вважатися поданим в день первісного його подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, крім в частині, що стосується визначення розміру судових витрат.

Ухвала, в частині визначення розміру судових витрат, може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Мельник