Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/977/15 Головуючий у суді І-ї інстанції Степанов С. В.
Доповідач Чельник О. І.
РІШЕННЯ

іменем України

14.05.2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого: Чельник О.І.

суддів: Белінської І.М., Франко В.А.

при секретареві: Постоєнко А.І.

розглянула у відкритому судовому засіданні у м. Кіровограді апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Долинського районного суд Кіровоградської області від 25 грудня 2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Молодіжненської територіальної громади в особі Молодіжненської селищної ради Долинського району Кіровоградської області, третя особа Долинська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И Л А:

20 жовтня 2014 року позивач звернувся в суд з позовом до Молодіжненської селищної ради Долинського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_3. Після її смерті відкрилась спадщина, у тому числі на двокімнатну квартиру, розташовану по АДРЕСА_1. Все своє майно батько позивача заповідав позивачеві та його рідному брату - ОСОБА_4 в рівних частках. Після смерті батька, в квартирі залишилась проживати мати, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Брат помер ІНФОРМАЦІЯ_3, не прийнявши спадщину. Інші спадкоємці відсутні. Він звернувся до нотаріуса Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області щодо отримання свідоцтва про право на спадщину, але йому було відмовлено з причин пропуску строку для прийняття спадщини. Вказав, що він пропустив цей строк з поважної причини, оскільки знаходився на диспансерному обліку з діагнозом гіпертонічна хвороба III ступеню та з 2005 року хворіє на ішемічну хворобу серця, переніс хірургічне шунтування на серці, постійно потребує обстеження у лікаря-кардіолога. Просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 25 грудня 2014 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду першої інстанції, оскільки воно ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, і ухвалити нове рішення про задоволення позову повністю.

У судове засідання сторони не з'явилися, своїх представників у судове засідання не направили. Про час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Надали до суду клопотання про розгляд справи без їхньої участі. Відповідач вказав, що позовні вимоги визнає у повному обсязі.

Колегія суддів ухвалила слухати справу у відсутність належним чином повідомлених сторін на підставі ч.2 ст.305 ЦПК України.

Заслухавши доповідача, дослідивши письмові докази по справі, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду у межах, встановлених ст.303 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача, який за життя заповів, належну йому на праві власності двокімнатну квартиру, своїм синам - ОСОБА_4 та ОСОБА_2. Протягом встановленого шестимісячного строку брати не звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Фактично у вказаній квартирі стала проживати їх мати, ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7). Після смерті матері протягом строку, встановленого законом для прийняття спадщини, тобто шести місяців, з заявами про прийняття спадщини або про відмову від неї ніхто, у тому числі і позивач, як спадкоємець за заповітом, не звернувся, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заведена. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер брат позивача ОСОБА_4 (а.с.9). Після смерті брата позивач звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини, але нотаріус відмовив позивачеві у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.09.2014 року (а.с.20). Позивач вважає, що він з поважних причин пропустив цей строк і просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, тобто три місяці.

Судом першої інстанції вірно встановлено правовідносини, які склалися між сторонами та норми права, якими вони регулюються. Проте, з висновком суду про неможливість встановлення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини колегія суддів погодитись не може.

Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що за життя батько ОСОБА_5 склав заповіт на користь синів ОСОБА_2 та ОСОБА_4, посвідчений 04.01.1994 року секретарем Молодіжненської селищної ради народних депутатів (а.с.18). Проте, спадкоємці за заповітом з заявою про прийняття спадщини не звернулися.

Спадщину фактично прийняла мати позивача - ОСОБА_3, яка на момент смерті постійно проживала з ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла і з цього часу відкрилася спадщина, про що свідчить свідоцтво про смерть від 25.04.2006 року, актовий запис №111 (а.с.7).

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 помер, про що свідчить копія свідоцтва про смерть від 12.08.2014 року, актовий запис №237 (а.с.9). Відомостей про те, що він прийняв спадщину матеріали справи не місять.

Як свідчить довідка Долинської державної нотаріальної контори від 21.04.2014 року №161/01-16 спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 не заводилась. Із заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини ніхто не звертався (а.с.88).

Позивач не проживав постійно із спадкодавцем, тому повинен був прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 25.10.2006 року.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що не є вагомими вказані позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а також посилання позивача на хворобу та тривале лікування, оскільки мати позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_2, а на лікуванні позивач знаходився з 04.12.2012 року по 29.12.2012 року та з 04.10.2013 року по 15.01.2013 року, тоді як строк для прийняття спадщини сплинув 25 жовтня 2006 року. Інших доказів поважності причин пропуску позивач суду не надав.

З таким висновком колегія суддів не погоджується.

Спадкове право тісно пов'язане з усіма іншими видами майнових прав. З одного боку після смерті певної особи найчастіше залишається майно, яке знаходиться на праві власності та інших речових правах. Вони є об'єктом переходу за спадщиною після смерті їх власника. З іншого боку, спадкування - один зі способів набуття майнових прав, що зближує його з зобов'язальним правом. Тому спадкове право і займає проміжне місце між речовим та зобов'язальним правом.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_5 належала на праві власності двокімнатна квартира, що знаходиться у АДРЕСА_1, яку він заповідав позивачеві та ОСОБА_4, що підтверджується заповітом від 04.01.1994 року (а.с.18).

У разі спадкування за заповітом воля спадкодавця виражається у заповіті, який за своєю правовою природою є одностороннім правочином і тому регулюється не тільки нормами спадкового права, але також підпорядковується загальним правилам про вчинення правочинів та про їх недійсність. Якщо стосовно майна укладений заповіт, то пріоритет надається саме цьому виду спадкування. Якщо заповіту немає або його визнано недійсним, або якщо усі спадкоємці відмовилися від спадщини чи померли до її відкриття, то настає спадкування за законом. Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у ст.1217 ЦК України 2004 року, інші норми ЦК України передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою.

З аналізу наведених норм убачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядку ст.1277 ЦК України.

При цьому ст.1277 ЦК передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч.3 ст.1277 ЦК).

Даних про прийняття спадщини іншими спадкоємцями за законом матеріали справи не містять.

Не містять матеріали справи і рішення суду про визнання спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 відумерлою, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався.

Молодіжненська селищна рада протягом розгляду справи зверталась в суд із заявами від 24.11.2014 року №262 та від 15.12.2014 року №273 про те, що вона не заперечує у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 про визначення йому додаткового строку на прийняття спадщини (а.с.28,34). Також до суду першої інстанції та до апеляційного суду були направлені заяви третьої особи від 17.12.2014 року №428/01-16 та від 20.04.2015 року №156/01-16 про те, що заперечень щодо позовної заяви та апеляційної скарги не має (а.с.36,87).

Тобто, із вказаних заяв убачається, що відповідач фактично позовні вимоги визнав, а третя особа проти позову не заперечує, що відповідно до ч.2 ст.31, ч.4 ст.130, ч.4 ст.174 ЦПК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову, крім випадків, коли визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

У судовому засіданні апеляційного суду порушень визначенням позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини прав, свобод чи інтересів інших осіб не встановлено, оскільки інші спадкоємці відсутні.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч.2 ст.1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку).

Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов передчасного висновку про відмову у задоволенні позову з підстав недоведення поважності причин пропуску цього строку.

Також колегія суддів враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, колегія суддів вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов'язком, а позивач помилявся з причин юридичної необізнаності у способі прийняття спадщини та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач визнає позов, оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог з визначенням ОСОБА_2 тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 309, 313, 314, 316, 319 ЦПК України, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Долинського районного суд Кіровоградської області від 25 грудня 2014 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий тримісячний строк для подання до відповідної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері - ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення апеляційного суду набирає чинності з моменту його проголошення і може бути оскаржене у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: