Сахновщинський районний суд Харківської області
Справа № 634/1376/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2015 Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:

головуючого(ої)-судді: Єрьоміна О. В.

при секретарі:ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сахновщина Харківської області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

встановив:

До суду надійшла вищевказана позовна заява, в обґрунтування якої позивач вказав, що між ВАТ «ОСОБА_2 Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» та ОСОБА_3 було укладено Кредитний договір № 010-2/07/1-1022-07 від 12.08.2007р. зі сплатою 12,0 % річних, з 11.03.2008 року 14,5% річних, з 24.06.2008 року 16% річних.

В якості забезпечення виконання зобов'язань по Кредитному договору 12.09.2008 року з позичальником було укладено договір іпотеки № 010-2/07/1-1022/1-07, згідно якого в іпотеку Банку передано нерухоме майно, що належить іпотекодавцю на праві власності, а саме: будівля магазину № 11, буд. Під 74, загальною площею 99,7 м2, що знаходиться за адресою: Харківська область Сахновщинський район смт. Сахновщина, вул.. 17 Вересня.

Свої зобов'язання за кредитним договором ОСОБА_2 виконав в повному обсязі та надав Позичальнику кредитні кошти, між тим позичальником зобов'язання по Кредитному договору належним чином не виконуються, виплати в сумах та в терміни передбачені Графіком не здійснюються, а відтак, станом на 03.12.2014р. прострочена заборгованість за Кредитним договором складає: 42 644, 27 грн.

У зв»язку з викладеним позивач просив суд в рахунок погашення боргу відповідача звернути стягнення на предмет іпотеки, надати право на продаж предмета іпотеки та надати право на проведення усіх дій пов»язаних із реалізацією предмета іпотеки, а також стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 426,44 грн.

18.03.2015 року Сахновщинським районним судом Харківської області постановлено заочне рішення про задоволення позову.

09.04.2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що не мав можливості з»явитися у судове засідання, оскільки перебував у Російській Федерації.

20.05.2015 року Ухвалою Сахновщинського районного суду винесено ухвалу про скасування заочного рішення по даній справі і призначено справо до нового розгляду у загальному порядку.

У судове засідання представник позивача ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» не з»явився, надав заяву про слухання справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити позов на підставах викладених у позовній заяві. Проти заочного рішення не заперечує.

У судове засідання відповідач з'явився, просив надати час для вирішення питання мирним шляхом, у подальшому не з'явився, про час і місце розгляду повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Судом встановлено та матеріалами справи доведено, що 12 серпня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «ОСОБА_2 Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_2 Аваль» та ОСОБА_3, було укладено Кредитний договір № 010-2/07/1-1022-07, відповідно до якого з урахуванням дадаткового договору банк надав позичальнику транш у розмірі 100 000 грн., зі сплатою 12,0 % річних, з 11.03.2008 року 14,5% річних, з 23.06.2008 року 16,5 % річних, з остаточним повернення кредиту 10 вересня 2017 року( а.с.9-18).

В якості забезпечення виконання зобов'язань по Кредитному договору 12.09.2008 року з позичальником було укладено договір іпотеки № 010-2/07/1-1022/1-07, згідно якого в іпотеку Банку передано нерухоме майно, а саме: будівля магазину № 11, буд. Під 74, загальною площею 99,7 м2, що знаходиться за адресою: Харківська область Сахновщинський район смт. Сахновщина, вул.. 17 Вересня. , що належить іпотекодавцю на праві власності, що підтверджується дублікатом договору купівлі-продажу магазину, виданого приватним нотаріусом Сахновщинського районного округу Харківської області ОСОБА_4 31.01.2005 року за реєстровим № 162 та зареєстроване Сахновщинським малим госпрозрахунковим комунальним підприємством технічної інвентаризації Харківської області 31.01.2005 року за №. 28 ( а.с.24-29)

Згідно з п. 1.1. Договору іпотеки цей договір забезпечує вимоги Іпотекодержателя щодо виконання Позичальником всіх його боргових зобов'язань, що витікають з Кредитного договору.

Відповідно до пункту 3.1.4. Договору іпотеки у випадку невиконання іпотекодавцем зобов'язань за цим або за Кредитним договором, у тому числі, якщо кінцевий термін повернення кредиту ще не настав, звернути стягнення на Предмет іпотеки, реалізувати його відповідно до пункту 6 цього Договору, та за рахунок вирученої від реалізації Предмета іпотеки суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання заставного майна а також витрат, пов'язаних з реалізацією предмета іпотеки.

Свої зобов'язання за кредитним договором ОСОБА_2 виконав в повному обсязі та надав Позичальнику кредитні кошти, перерахувавши їх на поточний рахунок Позичальника відповідно до пп. 1.7.1 кредитного договору.

Відповідно до п. 1.5.1. Кредитного договору Позичальник зобов'язався погашати заборгованість по кредиту згідно додатків № 1 до договору - Графіків повернення кредиту та сплати процентів, а також сплатити комісії та штрафні санкції в разі їх виникнення, на умовах, передбачених кредитним договором.

Позичальником зобов'язання по Кредитному договору належним чином не виконуються, виплати в сумах та в терміни передбачені Графіком не здійснюються, у зв'язку із чим, станом на 03.12.2014р. прострочена заборгованість за Кредитним договором складає: 42 644, 27 грн. : заборгованість за несплаченими траншами згідно графіку (тіло кредиту) 36 458, 82 грн. , заборгованість за несплаченими відсотками (користування кредитом) 4 956,51, пеня 1 228,94 грн..

Пунктом 1.9.1 частини № 2 Кредитного договору передбачено, що у разі невиконання його умов ОСОБА_2 має право достроково вимагати погашення заборгованості за кредитом включаючи нараховані відсотки за користування кредитом та штрафні санкції.

Згідно з п. 4.1.1 частини № 2 Кредитного договору, за порушення строків повернення кредиту, процентів за користування кредитом Позичальник сплачує Банку пеню від суми простроченого платежу в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на час виникнення заборгованості, за кожний день прострочення.

19.08.2014 Банком на адресу Позичальника - Іпотекодавця було направлено Вимогу про погашення боргу за кредитним договором. (а.с. 29-30)

Відповідно до ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 11 Цивільного кодексу України передбачено, що угода (договір) є підставою виникнення цивільних прав і обов'язків.

Відповідно до статті 14 ЦК України, цивільні обов'язки виконуються в межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 2 ції статті суд може захистити цивільне право або інтерес способом, який може бути встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу.

Відповідно до ст. 625 ЦК України Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Частина 1 ст. 1049 ЦК України передбачає, що позичальник зобов'язаний повертати позикодавцеві позику у строк та в порядку, встановлені договором.

Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором ОСОБА_2 зобов'язується надати кредит позичальникові у розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити відсотки у розмірі та на умовах встановлених договором (графіками повернення кредиту та сплати відсотків).

Згідно зі статтею 572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи (частина 1 статті 575 ЦК України).

Іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом (стаття 1 Закону України "Про іпотеку").

Статтею 20 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що заставна - це іпотечний цінний папір, який засвідчує безумовне право його власника на отримання від боржника виконання за основним зобов'язанням, за умови, що воно підлягає виконанню в грошовій формі, а в разі невиконання основного зобов'язання - право звернути стягнення на предмет іпотеки. Заставна оформлюється, якщо її видача передбачена іпотечним договором. Після державної реєстрації іпотеки оригінал заставної передається іпотекодержателю, якщо інший порядок передачі заставної не встановлено іпотечним договором. Заставна не є емісійним цінним папером. Першим власником заставної є особа, яка на момент видачі

заставної відповідно до умов іпотечного договору має статус

іпотекодержателя. Якщо інше не передбачено іпотечним договором,

оригінал заставної передається такому іпотекодержателю.

Відповідно до частині 1 статті 12 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення іпотекодавцем обов'язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов'язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.

Пунктом 6.3. Договору іпотеки, передбачено право Іподекодержателя дострокового виконання зобов'язань за Кредитним договором, забезпеченого цією іпотекою, а якщо його вимога не була задоволена, звернути на Предмет іпотеки.

Згідно частини 1 статті 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 33 Закону України «Про іпотеку», звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Підставою для звернення стягнення на предмет іпотеки, згідно статті 33 Закону України «Про іпотеку», є невиконання або неналежне виконання боржником основного зобов'язання, внаслідок чого, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки

Згідно ч.1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на

предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки.

За статтею 39 Закону України «Про іпотеку», передбачено звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду. При цьому рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд встановлює спосіб реалізації предмета іпотеки, зокрема, шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону.

Згідно ч.2 ст.25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження в рішенні суду зазначаються:

1) загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті обтяжувачу з вартості предмета забезпечувального обтяження;

2) опис майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги обтяжувача;

3) заходи щодо забезпечення збереження предмета забезпечувального обтяження або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні;

4) спосіб реалізації предмета забезпечувального обтяження шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням однієї з процедур, передбачених статтею 26 цього Закону;

5) пріоритет та розмір вимог інших обтяжувачів, на користь яких встановлено зареєстроване обтяження, які підлягають задоволенню з вартості предмета забезпечувального обтяження;

6) початкова ціна предмета забезпечувального обтяження для його подальшої реалізації на публічних торгах у порядку виконавчого провадження.

Якщо інше не передбачено рішенням суду, реалізація предмета забезпечувального обтяження проводиться шляхом його продажу на публічних торгах у порядку, встановленому законом.

Положеннями ч.1 ст. ст. 26, 30 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено, що обтяжувач має право на власний розсуд обрати один і з таких позасудових способів звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження, в тому числі продаж обтяжувачем предмета забезпечувального обтяження шляхом укладення договору купівлі-продажу з іншою особою-покупцем або на публічних торгах.

В позовній заяві позивач просить звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу вказаного магазину та надати право на продаж предмета іпотеки за ціною встановленою на підставі оцінки субєктом підприємницької діяльності, на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна та права на проведення усіх дій повязаних із реалізацією предмета іпотеки.

Проте, такий спосіб реалізації предмета іпотеки, який просить застосувати позивач, а саме шляхом надання ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» права на продаж предмета іпотеки за ціною встановленою на підставі оцінки субєктом підприємницької діяльності, на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна та права на проведення усіх дій повязаних із реалізацією предмета іптеки, не відповідає вимогам закону і положенням укладеного договору іпотеки, та фактично зводиться до видачі доручення від імені позичальника на реалізацію майна, що не входить до повноважень суду, тому в цій частині позов не підлягає задоволенню.

За таких обставин, звертаючи стягнення на предмет іпотеки - магазин в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором в сумі 42 644, 27 грн, суд визначає, що магазин підлягає реалізації шляхом продажу на публічних торгах, оскільки такий спосіб реалізації предмета іпотеки найбільше враховує інтереси обох сторін, а початкову ціну

предмета застави слід визначити на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид товару на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 426,44 грн.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 51-60, 88, 209, 212, 214, 215,218,224-226 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки- задовольнити частково.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 перед Публічним акціонерним товариством «ОСОБА_2 Аваль» за кредитним договором № 010-2/07/1-1022-07 від 12.08.2007р в сумі 42 644, 27 грн, звернути стягнення на предмет іпотеки - будівлю магазину № 11, буд. Під 74, загальною площею 99,7 м2, що знаходиться за адресою: Харківська область Сахновщинський район смт. Сахновщина, вул.. 17 Вересня який належить позичальнику ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, шляхом проведення публічних торгів з початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид товару на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» 426 гривень 44 копійки судових витрат.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом 10 днів. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя