Номер провадження 2/754/5490/15
РІШЕННЯ

Іменем України

02 листопада 2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Панченко О.М.

при секретарі - Буцко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської Ради, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її матір - ОСОБА_2. На день її смерті залишилось спадкове майно у вигляді ? частини квартири АДРЕСА_1. Власником іншої ? частини вказаної квартири є її донька - ОСОБА_3, 1997 року народження, яка на момент смерті її матері була малолітньою дитиною. Після смерті матері вона є єдиною спадкоємицею першої черги за законом. Заповіту мати не складала. Вона мала намір та бажання оформити спадщину проте, після смерті матері вона виявила відсутність ряду особистих документів померлої, в тому числі правовстановлюючого документу на квартиру. Крім того, у неї було відсутнє свідоцтво про смерть матері, з отриманням якого у неї виникли також суттєві проблеми. Також зазначила, що дублікат правовстановлюючого документу на квартиру міг отримати лише власник, а її малолітня донька, якій належить інша ? частина квартири на той час за рішенням суду була залишена на утриманні її колишнього чоловіка до її повноліття. Її прохання отримати дублікат правовстановлюючого документу на квартиру він ігнорував. Лише після рішення суду, яким їй було повернуто доньку на утримання та виховання, нею було відновлено правовстановлюючий документ на квартиру, проте було пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому вона отримала відмову нотаріуса в прийнятті її заяви.

Вважає, що строк для подання такої заяви нею було пропущено з поважних причин, тому вона була вимушена звернутися до суду з даною заявою, просила суд визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном в три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

В судовому засіданні позивач та представник позивача повністю підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, в своїй письмовій заяві просить суд проводити розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи в судове засідання не з»явився, в своїй письмовій заяві просив суд проводити розгляд справи без його участі.

Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач по справі являється донькою ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір позивача - ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 6).

На день її смерті залишилось спадкове майно у вигляді ? частини квартири АДРЕСА_1. Інша ? частина квартири відповідно до договору купівлі-продажу від 18.07.2000 року належить донці позивача - ОСОБА_3 (а.с. 7).

Після смерті матері позивач являється єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Заповіту мати не складала.

У вересні 2015 року позивач звернулася до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом на частину спадкової квартири після смерті її матері, проте отримала відмову з тієї підстави, що нею було пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини, а також відсутній правовстановлюючий документ на квартиру.(а.с. 23).

Відповідно до інформації двадцять першої державної нотаріальної контори спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 заведена в нотаріальній конторі 15.09.2015 року після звернення позивачки у справі з заявою про прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк для подання такої заяви нею було пропущено з поважних причин, оскільки після смерті матері вона виявила відсутність ряду особистих документів померлої, в тому числі правовстановлюючого документу на квартиру. Крім того, у неї було відсутнє свідоцтво про смерть матері, з отриманням якого у неї виникли також суттєві проблеми. Також зазначила, що дублікат правовстановлюючого документу на квартиру міг отримати лише власник, а її малолітня донька, якій належить інша ? частина квартири на той час за рішенням Попільнянського місцевого суду Житомирської області від 26.04.2006 року була залишена на утриманні її колишнього чоловіка ОСОБА_4 до її повноліття. Її прохання отримати дублікат правовстановлюючого документу на квартиру колишній чоловік ігнорував. Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 30.09.2013 року було встановлено факт утримання нею доньки ОСОБА_3, після чого нею було відновлено правовстановлюючий документ на квартиру.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов»язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на падкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Згідно із ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, як це передбачено ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику в справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов»язані з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущений з поважних причин, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання нею заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про встановлення позивачу строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання нею відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 212-215 ЦПК України, ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в три місяці з часу вступу рішення суду в законну силу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.

Головуючий: