Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/2396/15 Головуючий у суді І-ї інстанції Сарап М. Б.
Доповідач Мурашко С. І.
РІШЕННЯ

Іменем України

29.10.2015 колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Мурашка С.І.

суддів - Бубличенко В.П., Сукач Т.О.

при секретарі - Савченко Н.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на заочне рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 15 липня 2015 року і

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 та просив визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Зазначав, він та його брат ОСОБА_3 є спадкоємцями після смерті їхнього батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

У видачі свідоцтва про прийняття спадщини йому нотаріусом відмовлено з причин пропуску строку для прийняття спадщини і рекомендовано звернутися до суду з позовом для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщин він пропустив з поважних причин, так як у період вступу у спадщину з 10.10.2014 року по 06.04.2015 року постійно хворів та знаходився на стаціонарному лікуванні, що підтверджується медичною карткою стаціонарного хворого.

Крім того, займався організаційними питаннями після поховання батька, що забрало у нього значну кількість часу.

Заочним рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 15липня 2015 року позов задоволено, визначено ОСОБА_2, як спадкоємцю першої черги за законом ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до Кіровоградської районної державної нотаріальної контори, терміном на два місяці.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати заочне рішення суду першої інстанції з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права і ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволені позову.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду у встановлених статтею 303 ЦПК України межах, а також обґрунтованість доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 і спадкоємцями першої черги за законом є його сини ОСОБА_3 та ОСОБА_2.

ОСОБА_3 у визначений законом строк подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та вступив у спадкові права, а позивач на своє звернення до нотаріуса отримав лист роз'яснення з рекомендацією звернутися до суду в зв'язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Як доказ поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач надав медичну картку амбулаторного хворого з записами про хворобу (а.с.8-12).

Суд дійшов висновку, що позивач як спадкоємець за законом має право успадкувати спадщину і обставини зазначені ним про причини пропуску строку для прийняття спадщини знайшли своє підтвердження і визнаються судом поважними, а тому вимоги підлягають задоволенню.

Однак, з висновками суду першої інстанції погодитися не можна з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК Україниспадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1271 ЦК Україниякщо спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування"особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Суд, відповідно до п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК Україниможуть бути застосовані у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, суд може визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, якщо вони пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця.

Матеріалами справи підтверджується, що сторони по справі є спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

18.06.2015 року приватний нотаріус Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз В.І. надала ОСОБА_2 роз'яснення, що він протягом строку, передбаченого ст.1270 ЦК України, а саме шести місяців з дня смерті спадкодавця, не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 тим самим пропустив строк для прийняття спадщини, а тому вважається таким, що не прийняв її. У довідці виданій Миколаївською сільською радою Кіровоградського району від 29.05.2015 року за №626, є відомості про проживання та реєстрацію спадкодавця ОСОБА_4 в АДРЕСА_1, з 1973 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1, на день його смерті у вищезазначеному будинку проживав та був зареєстрований син ОСОБА_3, який зареєстрований і по цей час. Нотаріус не може видати Свідоцтво про право на спадщину, а тому пропонує ОСОБА_2 звернутися до суду (а.с.21).

26.06.2015 року позивач ОСОБА_2 подав до Кіровоградської міської державної нотаріальної контори заяву під №703 про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4, спадкова справа №307/2015 (а.с.26-28).

Таким чином, визначений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 06.04.2015 року, а заяву до нотаріальної контри про прийняття спадщини подано 26.06.2015 року, тобто з пропуском строку на два місяці двадцять днів.

Позивач у позовній заяві поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини вказує, що в період з 10.10.2014 року по 06.04.2015 року він постійно хворів та знаходився на стаціонарному лікуванні, що підтверджується медичною карткою стаціонарного хворого з КЦРЛ.

Однак, до позовної заяви додано копію медичної картки амбулаторного хворого, яка заведена Кіровоградською центральною районною лікарнею на ОСОБА_2 (а.с.8-12), а не медичну картку стаціонарного хворого, як це зазначено в позовній заяві.

У медичній картці амбулаторного хворого на ім'я ОСОБА_2 є записи лікаря-терапевта (прізвище не зазначено) датовані 05.11.2014 року, 17.12.2014 року, 04.02.2015 року, 17.02.2015 року, 13.03.2015 року, тобто після відкриття ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, про скарги хворого на головний біль, запаморочення та встановлено діагноз: ожиріння ІІІ ступеня.

Таким чином, доводи позовної заяви, що позивач перебував на стаціонарному лікуванні належними та допустимими доказами (епікризами, історіями хвороби чи інш.) не підтверджено, а періодичне відвідування позивачем лікаря-терапевта зі скаргами на головні болі не може бути визнано поважними причинами, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього, для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Доводи позовної заяви, що у позивача забрало багато часу вирішення організаційних питань, які вчиняються після поховання, не знайшли свого підтвердження.

Позивач так і не навів, які саме організаційні питання ним вирішувалися і в зв'язку з цим у нього не було часу для подання заяви про прийняття спадщини, а тому зазначена обставина є надуманою.

До апеляційного суду представником позивача надано додаткові докази на підтвердження поважності причин неподання заяви про прийняття спадщини, а саме: ще одну амбулаторну карту амбулаторного хворого заведену на ім'я ОСОБА_2, медичну документацію за формою 228/0, 225/0 про здачу ОСОБА_2 05.11.2014 року та 04.02.2105 року аналізів, результати кардіологічних досліджень, які проводилися ОСОБА_2 05.11.2014 року, 17.02.2015 року та 24.04.2015 року, а також ксерокопії записів відвідування поліклінічного відділення Кіровоградської ЦРЛ ОСОБА_2 17.02.2015 року та 24.04.2015 року.

В медичній карті амбулаторного хворого заведеній на ім'я ОСОБА_2 є записи про відвідування лікаря 24.03.2015 року (прізвище лікаря не вказано), який направив хворого до ФАП с.Миколаївка на стаціонар на дому, та рекомендовано хворому з'явитися до лікаря через 5 днів.

Крім того, в амбулаторній карті є записи про відвідування лікаря 30.03.2015 року та 03.04.2015 року (прізвище лікаря не вказано), хворий приймав лікування в умовах стаціонару при ФАП с.Миколаївка, виписаний в задовільному стані.

Надані додаткові докази також не підтверджують, що позивач тяжко хворів і ця хвороба перешкодила йому подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Аналізуючи записи у додатковій амбулаторній карті про відвідування позивачем лікаря 30.03.2015 року та 03.04.2015 року, можна дійти висновку, що позивач мав можливість до закінчення шестимісячного терміту, тобто до 06.04.2015 року, звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а саме, як 03.04.2015 року (у п'ятницю) після відвідування лікаря, який встановив задовільний стан його здоров'я, так і в останній день, а семе 06.04.2015 року (у понеділок), сплину шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відвідування позивачем лікаря не перешкоджало йому звернутися особисто до нотаріальної контори з заявою для прийняття спадщини, а так само звернутися до Миколаївської сільської ради за місцем свого проживання для завірення свого підпису на заяві адресованій нотаріусу про прийняття спадщини і направити її поштою.

З огляду на викладене, надані позивачем докази не підтверджують, що він тяжко хворів і ця його хвороба була непереборною обставиною для подання ним заяви про прийняття спадщини, а тому у суду першої інстанції не було підстав для визнання наведених позивачем обставин поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права, відповідно до п.п.2-4 ст.309 ЦПК України є підставами для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 209, 303, 307, 309, 313, 314, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Заочне рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 15 липня 2015 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, відмовити.

Рішення апеляційного суду набирає законної сили з моменту його проголошення і може бути оскаржено у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя:

Судді: