ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2015 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Лях М.Ю.,
при секретарі Холявка Т.В,.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,
Позивач ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Харкова з вимогою до ОСОБА_2 про визнання право власності на 25/200 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла донька позивача ОСОБА_4 , яка мешкала за адресою: АДРЕСА_2 . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з 25/100 часток у праві спільної власності на комунальну квартиру АДРЕСА_1 . Спадщину, що залишилася після смерті доньки ОСОБА_5 , ОСОБА_1 прийняла вчасно, так як протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернулась до нотаріальної контори з заявою про її прийняття. Крім позивача ОСОБА_1 спадкоємцем за законом на спадщину, що залишилась після смерті ОСОБА_4 є чоловік спадкодавці ОСОБА_2 , який теж прийняв спадщину, так як протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернувся до нотаріусу з заявою про її прийняття. Однак оформити ОСОБА_1 права на спадщину на належну частку спадкового майна нотаріальна контора не може через те, що чоловік померлої ОСОБА_4 утримує у себе правовстановлюючі документи на квартиру. Позивач неодноразово через представника зверталась до відповідача з проханням надати оригінали документів для оформлення спадщини або ж разом здійснити її оформлення, проте останній відповідає відмовою. А тому в іншому ніж судовому порядку вирішити питання щодо оформлення спадщини після смерті доньки ОСОБА_4 , ОСОБА_1 можливості не має, тому змушена звернутись до суду з цим позовом.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, представник позивача ОСОБА_6 , яка діє на підставі довіреності, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити на підставах, викладених в позовній заяві, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, причини не явки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не направляв, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд відповідно до ч. 1 ст.224 ЦПК України вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 47 років, про що складено відповідний актовий запис № 838 (арк. справи 6).
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_7 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьком є ОСОБА_8 , а матір`ю ОСОБА_1 (арк. справи 7).
Зі змісту довідки № 1801445 від 18.09.2014 року вбачається, що ОСОБА_9 належить 25/100 частки в квартирі АДРЕСА_1 напідставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Чуєвою О.Д. 17 липня 1998 року, реєстраційний номер № 5777 (арк. справи 8).
Згідно відповіді від 19.09.2014 року вих. № 3983/02-14 державного нотаріусу Восьмої Харківської державної нотаріальної контори на заяву від 19.09.2014 року вих. № 2056/02-14 за матеріалами спадкової справи № 93/2013, що зберігається у справах Восьмої Харківської державної нотаріальної контори встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харків померла рідна дочка довірительки ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка постійно мешкала в АДРЕСА_2 .Спадщину довірителька прийняла оскільки подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, надано документи, що підтверджують родинний зв`язок довірительки зі спадкодавицею. Спадкоємцем також є чоловік спадкодавці ОСОБА_2 , який також спадщину прийняв, оскільки подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Будь-які дані про інших спадкоємців ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у справі відсутні. Спадщина складається з 25/100 часток у праві спільної власності на комунальну квартиру АДРЕСА_1 . Правовстановлюючий документ на частку цієї квартири, яка належала спадкова виці у довірительки відсутній. Державним нотаріусом встановлений факт, що вказаний документ не втрачений і не зіпсований, оскільки чоловік спадкодавці ОСОБА_2 надавав вищевказаний договір дарування для огляду до нотаріальної контори 07 березеня 2013 року, залишив у спадковій справі його копію, а на даний час утримує вищевказаний документ у себе. За таких обставин, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на право власності на спадщину за законом, роз`яснено право звернутися до суду для захисту своїх прав (арк. справи 9).
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок смерті.
Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадщину мають особи, вказані в заповіті, а за його відсутності спадкоємці за законом.
Згідно зі статтею 1261 Цивільного кодексу України до першої черги спадкоємців належать батьки спадкоємців.
Відповідно до ч.1 статті 1267 Цивільного кодексу України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Виходячи зі змісту норми ч.1 статті 1267 Цивільного кодексу України позивачу належить ? частка від спадкового майна, яка складає 25/200 частин спірної квартири: 25/100:2=25/200, де 25/100 частка спадкового майна належного спадкодавцю; 2 кількість спадкоємців за законом; 25/200 розмірі частки належний кожному спадкоємцю за законом.
За правилами статей 1269, 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подав заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців свідоцтва про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відповідно до пункту 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину спадкоємець може звернутись до суду за правилами позовного провадження
Відповідно до пункту 37 Постанови № 5 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових прав» одним із способів захисту майнового права за правилами позовного провадження є визнання права власності за правилами статті 392 Цивільного кодексу України, якщо це право оспорюються або не визнається іншою особою. Потреба у застосуванні такого способу виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджено відповідними доказами, не визнається іншими особами або ними оспорюються.
З урахуванням вищенаведеного, враховуючи, що нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва через наявність перешкод, які не залежать від її волі, а інший спадкоємець відповідача заперечує право позивача на спадок та перешкоджає їй у здійсненні права власності суд приходить до висновку, що права позивача ОСОБА_1 підлягають поновленню шляхом визнання за нею права власності на частину спадкового майна.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного та керуючись статями 1216-1218, 1123, 1261 Цивільного кодексу України, статтями 10, 11, 57-61, 88, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 право власності на 25/200 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 витрати по оплаті судового збору у розмірі 1510,00 грн.
Відповідачам, які не приймали участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя Київського районного суду
м. Харкова М.Ю. Лях