У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Шаховніна М. О., розглянувши питання відкриття провадження у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Житлово-Будівельна компанія "Управдом" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

В С Т А Н О В И В :

ТОВ "Житлово-Будівельна компанія "Управдом" звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Дослідивши матеріали заяви, у прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмови, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається спір про право.

Згідно роз'яснення п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 р. N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник просить стягнути з боржника заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг в сумі 4 609 грн. 41 коп., а також 3% річних та індекс інфляції, що виникла станом на 01.08.2015 року, однак до заяви додаються розрахунки сум заборгованості з грудня 2013 року, які є необґрунтовані та з розрахунку заборгованості вбачається пропуск позовної давності, оскільки на період грудня 2013 року боржнику вже нарахований борг у сумі 3 169 грн. 92 коп., однак не зазначено за який період. Заявник вираховує 3% річних та індекс інфляції за весь час заборгованості, не враховуючи сплати. Крім того, заявник не обґрунтував свої вимоги та не надав документи, що підтверджують правильність і безспірність розрахунків. Визначений розмір потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

З огляду на те, що із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається спір про право, суддя приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу та про необхідність повернення заяви заявнику.

Згідно ч. 2 ст. 99 ЦПК України, у разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред'явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Керуючись п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 р. N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» ст. 99, 100, 210, 293 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Товариству з обмеженою відповідальністю "Житлово-Будівельна компанія "Управдом" відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Роз"яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СуддяМ. О. Шаховніна