Справа № 404/8572/15-ц
Номер провадження 2/404/4576/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

поділити спільне майно, придбане в період зареєстрованого шлюбу, виділивши відповідачу в натурі автомобіль марки GELLY MR 7151А, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1, державний номер НОМЕР_2, свідоцтво про реєстрацію СРБ 960765, видане ДАІ ГУ УМВС України м. Кіровограда від 26.06.2007 року на імя відповідача та будівельні матеріали (гараж), використані при будівництві гаража під № 370, придбаного на імя відповідача 25.05.2005 року в кооперативі «Авіатор 1»;

стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача компенсацію за 1/2 частку вартості майна в сумі 50000,00 грн.;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характер, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

В пункті 2 частини першої статті 80 передбачено визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно або витребування майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, про поділ якого йдеться в позоі та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

В порушення зазначених норм позивачем ціна позову визначена в розмірі 242300,00 грн., однак посилання на належні докази ринкової вартості майна, а саме: гаража № 370, що знаходиться в кооперативі «Авіатор 1» та автомобіля марки GELLY MR 7151А, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1, державний номер НОМЕР_2 на моменти звернення до суду в позовній заяві і в доданих до неї документах відсутні, що позбавляє суд можливості перевірити повноту сплати судового збору.

Разом з тим, Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про поділ майна подружжя, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві визначити ціну позову від ринкової вартості майна, про поділ якого заявляється в позові на момент звернення до суду, зазначити докази на підтвердження ринкової вартості всього майна, що підлягає поділу та сплатити судовий збір у розмірі 1% від вартості цього майна.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка