йСправа № 708/553/2012 Провадження № 8/304/3/2015
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2015 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Перечинського районного суду від 13 липня 2012 року за позовом прокурора Перечинського району Закарпатської області в інтересах держави в особі Державної інспекції сільського господарства в Закарпатській області, державного підприємства «Перечинське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору відділ Держкомзему в Перечинському районі Закарпатської області до Перечинської районної державної адміністрації Закарпатської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нечинним та скасування розпорядження в. о. голови Перечинської РДА № 630 від 31 грудня 2009 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення індивідуального садівництва та передачі безоплатно у власність ОСОБА_2М.», державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,0700 га, серії ЯИ № 099736 від 15 січня 2010 року, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки від 27 грудня 2010 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, а також витребування спірної земельної ділянки із чужого незаконного володіння, у звязку з нововиявленими обставинами,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся в суд з вищевказаною заявою, мотивуючи її тим, що рішенням Перечинського районного суду від 13 липня 2012 року позов прокурора задоволено та визнано недійсним і скасовано розпорядження в. о. голови Перечинської РДА № 630 від 31 грудня 2009 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної діялнки для ведення індивідуального садівництва та передачі безоплатно у власність ОСОБА_2М.»; визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 27 грудня 2010 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, посвідчений приватним нотаріусом Перечинського районного нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстрований в реєстрі за № 962, а також витребувано земельну ділянку площею 0,0700 га, яка розташована в урочищі «Бабайово» в кварталі 34, виділі 9 Перечинського лісництва державного підприємства «Перечинське лісове господарство» із чужого незаконного володіння заявника ОСОБА_1 та повернуто її законному землекористувачу державному підприємству «Перечинське лісове господарство». Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 03 грудня 2012 року у відкритті апеляційного провадження за його скаргою на вказане рішення було відмовлено. У липні 2015 року йому стало відомо, що постановою Верховного Суду України №6-224 цс14 від 21 січня 2015 року у подібних правовідносинах, скасовано ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 31 жовтня 2013 року, а справу направлено на новий розгляд. Крім цього, після набрання рішенням законної сили з висновку експертного дослідження земельно-технічної експертизи № 07/15 від 03 червня 2015 року і отриманого ним 24 липня 2015 року, він дізнався, що місце розташування земельної ділянки площею 0,0700 га (кадастровий номер 0:02:002:0012) з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, яка розташована на території Перечинської міської ради Закарпатської області в урочищі «Бабайово», за межами населеного пункту, згідно проекту землеустрою ПП «Закарпатгеопроект», не відповідає її місцю розташуванню, визначеного згідно обмінного файлу (по горизонталі ширина невідповідності становить 63,07 м, по вертикалі 14,49 м; земельна ділянка згідно проекту землеустрою розташована далі на південний схід по відношенню до земельної ділянки згідно обмінного файлу). Оператори та реєстратори районних відділів ДЗК приймають цифрові носії з обмінними файлами та технічну документацію на перевірку лише від представника виконавця робіт, згідно поданого клопотання, у звязку з чим йому не було і не могло бути відомо про такі суттєві обставини у справі, які існували на час розгляду справи в суді. Оскільки місце розташування спірної земельної ділянки, її правовий режим та цільове призначення мали істотне значення при вирішенні справи, що не досліджувалося судом при розгляді справи та потягло за собою винесення незаконного рішення, тому просить заяву задовольнити.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 та абз. 1 ч. 1 ст. 362 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Заяви про перегляд у звязку з нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, протягом одного місяця з дня встановлення обставини, що є підставою для перегляду.

Заявник ОСОБА_1 у своїй заяві як на підставу для перегляду судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами посилається на постанову Верховного Суду України у справі №6-224цс14 від 21 січня 2015 року, винесеній, на його думку, у подібних правовідносинах та яка відповідно до ст. 360-1 ч. 1 ЦПК України є обовязковою для суду при застосуванні одних і тих самих норм матеріального права.

Як розяснено у п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» від 30 березня 2012 року визначений абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК місячний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими статтею 73 ЦПК. При цьому строк обчислюється з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення. Якщо заяву подано після закінчення визначеного абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК України строку і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, яка може бути оскаржена.

Статтею 72 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Оскільки Постанова Верховного Суду України у справі № 6-224цс14 прийнята ще 21 січня 2015 року, а заявник звернувся до суду лише 07 серпня 2015 року, тобто з пропуском встановленого законом місячного строку для подання заяви про перегляд у звязку з нововиявленими обставинами, клопотання про поновлення такого не подав, тому суддя вважає, що заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 72, 361, 362 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Перечинського районного суду від 13 липня 2012 року за позовом прокурора Перечинського району Закарпатської області в інтересах держави в особі Державної інспекції сільського господарства в Закарпатській області, державного підприємства «Перечинське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору відділ Держкомзему в Перечинському районі Закарпатської області до Перечинської районної державної адміністрації Закарпатської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нечинним та скасування розпорядження в. о. голови Перечинської РДА № 630 від 31 грудня 2009 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення індивідуального садівництва та передачі безоплатно у власність ОСОБА_2М.», державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,0700 га, серії ЯИ № 099736 від 15 січня 2010 року, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки від 27 грудня 2010 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, а також витребування спірної земельної ділянки із чужого незаконного володіння, у звязку з нововиявленими обставинами залишити без розгляду.

Розяснити заявнику його право на повторне звернення до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в пятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_4