У х в а л а

"27" серпня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бартащук Л.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення грошових коштів, штрафних санкцій та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення коштів, штафних санкцій та моральної шкоди.

На виконання вимог ст. 122 ЦПК України, суддя після отримання позовної заяви направив запит для отримання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача, зазначеного у позовній заяві, - фізичної особи ОСОБА_2.

На запит суду 27.08.2015р. з Адресно-довідкової служби УДМВС України у Чернігівській області надійшла інформація про те, що ОСОБА_2 зареєстрований у АДРЕСА_1.

Після отримання зазначеної інформації, та при вирішенні питання про наявність підстав для відкриття провадження, встановлено наступне.

Провадження у справі відкривається не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідно до статті 30 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статті 119 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Як вбачається зі змісту позовної заяви і доданих до неї документів, договірні відносини виникли між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, ФО-П ОСОБА_2 зареєстрований 10.02.2014 року у реєстраційній службі Чернігівського міського управління юстиції Чернігівської області за адресою: АДРЕСА_1, та станом на 27.08.2015 р. не перебуває в стані припинення.

Проте, відповідачем у позовній заяві зазначена фізична особа, з якої у позивача договірні відносини відсутні.

У прохальній частині позовної заяви викладені позовні вимоги, частину з яких слід розглядати за правилами цивільного судочинства (розірвання договору; повернення грошових кошті; стягнення моральної шкоди; стягнення неустойки), а частину - в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України (визнати дії відповідача злочинними; визнати позивача потерпілою особою; визнати факт незаконного присвоєння коштів позивача; застосувати до відповідача запобіжній захід), хоча відповідно до ст. 16 ЦПК України не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства.

Статтею 1 Закону України «Про захист прав споживачів»визначене поняття споживача, , а статтею 10 зазначеного Закону визначені права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг).

Так, згідно зі ст. 10 вказаного Закону, у разі порушення умов договору про надання послуг, зокрема, право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим; право вимагати розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця; у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:

1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;

2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);

3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи;

4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;

5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків, тощо.

Оскільки зі змісту позовної заяви убачається, що 09.11.2014р. була здійснена доставка замовлення, проте, не тієї комплектації, яка була замовлена, позивачеві з урахуванням наведеної норми Закону слід визначитися із способом захисту свого права.

Серед вимог, викладених позивачем у позовній заяві, остання просить стягнути з відповідача - фізичної особи ОСОБА_2 17 950,00 грн., внесених як завдаток і доставку, проте, не зазначає, якими доказами буде підтверджуватися передача грошових коштів на виконання умов договору, якій особі (фізичній особі або фізичній особі-підприємцю).

Звернувшись до Дніпровського районного суду м. Києва в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 110 ЦПК України, позивач не надає підтвердження того, що зареєстрованим місцем її проживання є Дніпровський район м. Києва.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення грошових коштів, штрафних санкцій та моральної шкоди - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута, що не перешкоджатиме повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя