ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

24 грудня 2015 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Соловей Ж.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищезазначена справа.

Так, відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Пунктом 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України передбачено, що суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

На виконання зазначених вимог судом ухвалою від 08.06.2015 року наданий сторонам строк для примирення, однак у встановлений строк примирення не відбулось.

Ухвалою від 09.12.2015 року за клопотанням відповідача сторонам повторно наданий строк для примирення до 24.12.2015 року, при цьому позивачка категорично заперечувала проти примирення, вважала його неможливим.

Повторно наданий сторонам строк для примирення позитивних результатів не дав, сторони не примирились.

Відповідачем заявлене клопотання про надання повторно строку для примирення до 13 січня 2016 року до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Разом з тим, суд наголошує, що відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року N 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Аналіз наведених положень законодавства свідчить, що надання строку для примирення є заходом, направленим суто на збереження шлюбу.

Однак, як вбачається із заяви, відповідач просить надати строк для примирення до вирішення судом питання про розподіл майна подружжя. Тобто в даному випадку не йдеться про вжиття заходів, направлених на збереження сімї, тому з наведених підстав у наданні додаткового строку для примирення було відмовлено.

Крім того, з тенденції подання відповідачем заяв про надання строку для примирення вбачається зловживання своїми процесуальними правами, що призводить до затягування судового розгляду, що є порушенням ними принципу юридичної визначеності і принципу юридичної певності в даному спорі, відповідно до змісту яких, що розтлумачений в практиці ЄСПЛ, суд не є інструментом сторін для зловживання ними правами і не толерує безпідставне затягування судового розгляду. Відповідно до ст. 10 ЦПК України та рішень ЄСПЛ "Чирикоста і Віола проти Італії", "Міласі проти Італії", "Ціммерман і Штайнер проти Швейцарії" суд сприяє сторонам у реалізації їх прав, але не у затягуванні ними судового розгляду.

Відповідно до ст. 204 ЦПК України провадження у справі відновлюється ухвалою суду за заявою особи, яка бере участь у справі, або з ініціативи суду після усунення обставин, що викликали його зупинення.

Враховуючи наведене, провадження у справі підлягає відновленню.

Керуючись ст. 204 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відновити.

Відмовити у задоволені клопотання відповідача про надання повторного строку для примирення.

Ухвалу може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя