Справа № 583/1307/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2015 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді - Соколової Н.О.,

при секретарі Шаміладзе В.В.,

з участю представника позивача - відповідача ОСОБА_1,

представника відповідача позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: реєстраційна служба Охтирського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, про скасування рішення державного реєстратора та за зустрічним позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_3, приватного нотаріуса ОСОБА_6 про визнання недійсним договору, суд,

ВСТАНОВИВ:

27 квітня 2015 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтував тим, що 3 червня 2010 року позивач згідно з договором купівлі- продажу житлового будинку, посвідченого нотаріусом ОСОБА_6, зареєстрованого в реєстрі за №1570, купив у відповідача житловий будинок, що знаходяться в м. Охтирці, вул. Береста, 54.

Житловий будинок з господарчими спорудами належав продавцю на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу від 30 вересня 1998 року, що виданий Українською товарною біржею №26134.

Через скрутне матеріальне становище, слабкий стан здоровя позивач не зареєстрував договір у Охтирському МБТІ.

У квітні 2015 року позивач звернувся для державної реєстрації належного йому домоволодіння до державного реєстратора прав на нерухому майно реєстраційної служби Охтирського міськрайонного управління юстиції Сумської області.

Рішенням від 17 квітня 2015 року йому було відмовлено у державній реєстрації права власності на житловий будинок, що розташований за адресою Сумська обл., м. Охтирка, вул. Береста, 54 у зв'язку з тим, що відповідачем вже було зареєстроване в реєстрі 16.12.2013 року його право на даний будинок відповідно до угоди купівлі-продажу від 30 вересня 1998 року, виданої Українською товарною біржею.

Рішенням Охтирської міської ради від 24 березня 2015 року 65 сесії 6 скликання відповідачу надано дозвіл на розробку документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі ( на місцевості ).

Тому позивач просить скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно реєстраційної служби Охтирського міськрайонного управління юстиції Сумської області від 16.12.2013 року про державну реєстрацію права власності на житловий будинок з реєстраційним номером 02, що розташований за адресою вул.. Береста, 54 м. Охтирка Сумська область, зареєстрованого за ОСОБА_4 (номер запису 3939794).

18 травня 2015 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_3, приватного нотаріуса ОСОБА_6 про визнання недійсним договору, який обґрунтований тим, що орієнтовно в травні 2010 року їх дочка ОСОБА_7 звернулась з проханням допомогти з забезпеченням договору позики, який вона планувала укласти з ОСОБА_8 ОСОБА_7 пояснила, що домовилась отримати в борг 50 000 грн., а за цю суму батьки повинні стати поручителями перед позичальником.

З цією метою до ОСОБА_4, ОСОБА_5, додому приїхав ОСОБА_8 оглянув домоволодіння, а потім запропонував проїхати до нотаріуса, для оформлення договору застави.

В подальшому ОСОБА_4, ОСОБА_5 поїхали до нотаріуса де їм запропонували підписати певні документи. Нотаріус повідомив, що оформлюється документ для забезпечення договору позики, між ОСОБА_7, та ОСОБА_8 Тобто вони зрозуміли, що був посвідчений договір застави.

ОСОБА_4, ОСОБА_5 не збиралися продавати свій будинок, оскільки іншого житла не мають і будь яких переїздів не планували. Спірний будинок, єдине житло і переїжджати нікуди.

Зміст договору зачитувався інший, ніж в цьому договорі. Мова йшла про заставу, а не про продаж.

ОСОБА_3 вони жодного разу не бачили, і у нотаріуса його не було. Відповідно ніяких грошей не отримували.

Вже на момент передання будинку у заставу, ОСОБА_5 мала інвалідність і відповідно перебувала на утриманні свого чоловіка, що суперечить умовам договору, передбачених п. 1.4.

Зазначений у договорі кадастровий номер земельної ділянки не відповідає дійсності і взагалі на момент укладення договору не існував.

Даний договір укладався під впливом омани. На думку ОСОБА_5 мався зговір нотаріуса ОСОБА_6 та ОСОБА_8 Адже саме нотаріус зачитував зміст договору відмінний від того який мається насправді, в присутності саме ОСОБА_8, сина ОСОБА_3

Крім того, в момент укладення договору у ОСОБА_5 було загострення онкологічної хвороби. Остання вважала, що можливо чує останнє прохання дочки, щодо допомоги завести свій власний бізнес, на що й отримувалась позика. Крім того цим подіям передувала тяжка хвороба ОСОБА_4, а саме у нього стався інсульт, що також негативно вплинуло на світосприйняття та здатність правильно приймати рішення.

Про зміст договору їм стало відомо лише після отримання позовної заяви з додатком копії договору.

Тому відповідачі-позивачі звернулися до суду та просять визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку № 54 розташованого по вул. Береста, в м. Охтирка, Сумської області від 03.06.2010 р., що зареєстрований в реєстрі за № 1570 нотаріальний бланк ВМТ 987144.

Позивач - відповідач в судове засідання не зявився, надав суду заяву про слухання справи у його відсутності. Також надав письмові пояснення, в яких зазначив, що навесні 2010 року до нього звернувся його син ОСОБА_9 з проханням допомогти йому фінансово для придбання ним будинку в місті Охтирка, при цьому пояснив, що будинок продають по дуже вигідній ціні. ОСОБА_9 сказав що стан будинку не дуже задовільний, але і ціна така - 6 тис. доларів, що на той час становило 50 тис. грн. В розмові позивач поставив вимогу, так як він дає більшу частину грошей, то власником будинку буде він.

3 червня 2010 року, зранку, позивач разом з дружиною приїхали до нотаріуса, там вже був син ОСОБА_9 та власники будинку ОСОБА_4 з дружиною та їхня дочка. ОСОБА_9 познайомив їх та сказав, що гроші за будинок віддав продавцю, вказавши при цьому на чоловіка, який в свою чергу підтвердив це та сказав що претензій не має. З розмови ОСОБА_3 дізнався, що будинок Феняки продають через фінансові труднощі, що виникли у їх доньки. В договорі було вказано, що він придбав будинок у ОСОБА_4 за адресою м.Охтирка вул. Береста 54 за 50 тис. грн., підписав даний договір як покупець, а Феняк як продавець. ОСОБА_4 прохав надати можливість пожити в даному будинку, доки вони не знайдуть житло, яке б їх влаштовувало, на що вони погодились. Тому просив первісний позов задовольнити. У зустрічному позові просив відмовити.

Представник позивача-відповідача в судовому засіданні первісний позов підтримав, пославшись на доводи, викладені в позовній заяві. Крім цього зазначив, що законодавством не передбачено строку, у який слід звернутися, щоб зареєструвати право власності у реєстраційній службі. Проти зустрічного позову заперечував.

Відповідач-позивач ОСОБА_4, в судовому засіданні позов не визнав, пояснив, що 10 травня 2010 року дочка попросила допомогти їй, хотіла відкрити бізнес. Пояснила, що знайшла хорошу людину, яка надасть в борг гроші. Гроші позичали у ОСОБА_8 Останній приїхав і сказав, що їх садиба не коштує тих грошей, які він позичає, але домовившись, поїхали до нотаріуса оформляти договір застави. Був підписаний договір застави. ОСОБА_8 сказав, що цей договір не будуть реєструвати, а коли вони гроші віддадуть, він договір знищить. У ОСОБА_4 поганий зір. Йому зачитали, договір застави, а що підписував не читав. Що був укладений договір купівлі-продажу перший раз почув, як отримав позов. Окрім нього у нотаріуса знаходилася його жінка, дочка і ОСОБА_8 ОСОБА_3 не було, ОСОБА_4 взагалі не знає. Копій договору нотаріус не давав. У договорі підпис ОСОБА_4 Бізнес у дочки не пішов. Через 2 роки приїхав ОСОБА_8 і сказав, що претензій до ОСОБА_7 не має. Коли гроші віддали, їм повернули документи на будинок. Наміру продавати будинок не було. Мова йшла про заставу. Донька брала в борг 50 000 тис грн. До нотаріуса приходив добровільно. Грошей за будинок ніхто не давав. Просив відмовити у первісному позові, зустрічний позов просив задовольнити.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_5 в судовому засіданні позов не визнала, пояснила, що у травні 2010 р. дочка попросила допомогти їй зайнятися бізнесом. Повідомила, що знайшла хорошу людину, яка дасть в борг грошей. Гроші позичали у ОСОБА_8. Під заставу треба було якесь майно. Він приїхав на садибу і сказав, що вона не коштує тих грошей, які він позичає. Поїхали до нотаріуса ОСОБА_6, був підписаний договір застави. ОСОБА_8 сказав, що цей договір не будуть реєструвати. Він сказав, що як гроші віддадуть, договір знищать. Позивачці за зустрічним позовом зачитали, що підписується договір застави, а що підписувала, вона не читала. Що був укладений договір купівлі-продажу, перший раз почули, як прийшов позов. Бізнес у дочки не пішов. Через 2 роки приїхав ОСОБА_8 і сказав, що претензій до ОСОБА_7 не має. Була угода, що вони віддають гроші, а їм повертають документи. Вони віддали гроші, і їм повернули документи на будинок. Наміру продавати будинок не було. Мова йшла про заставу, дочка взяла в борг 50 тис. грн. Просила відмовити у первісному позові, зустрічний позов просила задовольнити.

Представник відповідача-позивача ОСОБА_4 ОСОБА_2 в судовому засіданні зустрічний позов підтримав, пославшись на доводи, викладені в ньому, проти первісного позову заперечив. Зазначив, що ОСОБА_4 звернувся до нього за юридичною допомогою з приводу приватизації земельної ділянки, тому він порадив зареєструвати право власності на будинок в реєстраційній службі. Вважає, що договір купівлі-продажу укладений під впливом омани і на вкрай невигідних умовах, тут перетнулися 2 обставини. Кадастровий номер у договорі не відповідає фактичному. Вважає, що ОСОБА_3 не мав права звертатися з цим позовом, оскільки на набув права власності, так як договір купівлі-продажу не зареєстрований.

Відповідач за зустрічним позовом, приватний нотаріус ОСОБА_6, в судове засідання не зявився, надав суду заяву про слухання справи у його відсутності у звязку з припиненням його нотаріальної діяльності.

Представник третьої особи реєстраційної служби ОСОБА_10 в судовому засіданні пояснила, що до них звернувся ОСОБА_4, подав оригінали документів: договір товарної біржі, який був зареєстрований в БТІ. Державна реєстрація була здійснена, ніяких суперечностей не виявлено. Позивачу було відмовлено у реєстрації, оскільки виникли суперечності. Є довідка БТІ, що даний будинок зареєстрований за ОСОБА_4 Усі документи були подані. Оспорюваного договору купівлі-продажу в реєстраційній службі не бачили.

Свідок ОСОБА_7, дочка ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в судовому засіданні пояснила, що вона була приватним підприємцем. У 2010 р. вона зустрілася з ОСОБА_8 для того, щоб позичити у нього гроші для відкриття бізнесу. Але він повідомив, що дасть гроші лише під заставу. Свідок поїхала до батьків та умовила заставити їх будинок. При посвідченні договору свідок не була присутня. Взяла в борг 50000 грн. Тоді цей борг перекупив ОСОБА_11 Документи на будинок були у ОСОБА_11. Коли вони з ОСОБА_11 розрахувалися, документи на будинок повернули.

Свідок ОСОБА_12, подруга ОСОБА_7, в судовому засіданні пояснила, що приблизно 5 років тому вона їздила з ОСОБА_4 та Оксаною на вул.. Чкалова в м.Охтирка для підписання документів. ОСОБА_7 брала гроші у борг в сумі 50 000 грн. під розписку і давала заставу - будинок батьків.

Свідок ОСОБА_13, син ОСОБА_5, в судовому засіданні пояснив, що в 2010 році дізнався про те, що ОСОБА_7 хоче відкрити бізнес і щоб батьки допомогли їй з грошима. Свідок був проти цього, бо батьки хворіли. Із сестрою навіть посварилися через це. Батьки не мали наміру продавати будинок.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснив, що навесні 2009 року до нього звернувся його знайомий Руженський який сказав, що у його знайомої ОСОБА_7 фінансові проблеми. Свідок сказав, що не має змоги допомогти. Через деякий час він знову звернувся, тоді свідок познайомився з ОСОБА_7. Зустрівся з нею на роботі, він на той час працював в правоохоронних органах. Повідомив, що має можливість придбати будинок її батьків. Свідок попросив гроші у своїх батьків, мова йшла про придбання будинку за 6 000 $. У свідка була 1 000$, а 5 000$ добавили батьки. Це була низька ціна, тому будинок підійшов свідку по ціні. Свідок сказав ОСОБА_5, що грошей не дасть, доки не буде договору купівлі-продажу. Домовлялися з нотаріусом ОСОБА_7 з батьками. Сімя свідка в призначений час приїхали до нотаріуса. Під час укладення угоди були присутні батько і мати свідка. Сам свідок перебував на вулиці, де віддав гроші ОСОБА_7. ОСОБА_5 попросив пожити у будинку, на що свідок погодився, оскільки він не збирався негайно туди переїжджати. Через деякий час до свідка звернувся Руженський, та сказав що ОСОБА_5 потрібно оформити субсидію і їм потрібен технічний паспорт на будинок. Тому свідок віддав ОСОБА_5 технічний паспорт на будинок. Питання позики не ставилося, оскільки свідку було відомо про те, що ОСОБА_7 багато кому заборгувала.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що до нього зверталася ОСОБА_7 та з сльозами просила позичити гроші. Він позичав їй гроші, але ніяких боргів не перекупляв.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_14, як спеціаліст пояснила, що зазначений у договорі купівлі - продажу кадастровий номер більш за все містить описку. Код КОАТУУ містить 10 цифр: перші 10 цифр - адміністративний поділ міста, села, другі дві цифри - номер кадастрої зони, далі трьохзначне - № кадастрового кварталу, останні 4 цифри - № земельної ділянки, № кадастрового кварталу у м.Охтирка може бути максимум 20 кадастрових кварталів, 999 - не може бути, це технічна помилка.

Вислухавши сторони, їх представників, свідків, спеціаліста, дослідивши наявні у справі докази, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до договору купівлі-продажу житлового будинку продавець ОСОБА_4 зобовязується передати у власність житловий будинок за адресою: вул.. Береста, буд 54, м. Охтирка, Сумської області, покупцю ОСОБА_3І./а.с.5/

Відповідно до рішення державного реєстратора про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень, ОСОБА_3 відмовлено у державній реєстрації житлового будинку за адресою: вул.. Береста, буд. 54, м. Охтирка, Сумської області у звязку з тим, що заявлене право вже зареєстроване у реєстрі за ОСОБА_4 відповідно до угоди-продажу нерухомості від 30.09.1998 року, Української товарної біржі./а.с.6/

Відповідно до угоди купівлі-продажу нерухомості 30.09.1998 року, ОСОБА_13 продав житловий будинок за адресою: вул.. Береста, буд. 54, м. Охтирка, Сумської області, ОСОБА_4М./а.с.9-10/. Ця угода укладена у чотирьох екземплярах, що мають однакову юридичну силу, два з яких видаються ОСОБА_15, один Продавця, а один залишається на збереженні у справах Товарної Біржі «Українська» разом з усіма поданими при реєстрації документами. ОСОБА_15 двох оригіналів договору пояснює наявність у ОСОБА_4 оригіналу правовстановлюючого документу на будинок після укладення ним спірного договору купівлі-продажу.

Відповідно до рішення Охтирської міської ради від 24.03.2015 року ОСОБА_4, надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості): пров. Береста, 54./а.с. 11/

Відповідно до заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ОСОБА_4 подав заяву, щодо реєстрації у приватну власність житлового будинку за адресою: вул.. Береста, буд. 54, м. Охтирка, Сумської області, відповідно до угоди-продажу нерухомості від 30.09.1998 року, товарної біржі «Українська» на житловий будинок/а.с.39/

Відповідно до квитанції № ПН6044 ОСОБА_4 сплатив на рахунок реєстраційної служби 120 гривень 00 копійок, призначення платежу: СУ61158/52./а.с.40/

Відповідно до технічного паспорту на житловий будинок за адресою: вул.. Береста 54, власником вказаний ОСОБА_4 відповідно до угоди купівлі-продажу нерухомості оформленого товарною біржею «Українська», 30.09.1998 року./а.с.44/

Відповідно до довідки наданої КП Охтирським МБТІ від 18.12.2013 року № 687, станом на 31.12.2012 року домоволодіння по вул.. Береста, 54, м. Охтирка, Сумської області, зареєстроване за ОСОБА_4, згідно угоди купівлі-продажу нерухомого майна, оформленої товарною біржею «Українська»./а.с. 51/

Відповідно до реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, нерухоме майно за адресою: вул.. Береста, 54, м. Охтирка, Сумської області, зареєстроване за ОСОБА_4./а.с.52-53/

Відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 9258363 від 19 грудня 2013 року, державним реєстратором проведено державну реєстрацію права власності, форма власності: приватна , розмір частки 1/1 на житловий будинок за адресою: вул.. Береста, 54, м. Охтирка, Сумської області, за субєктом ОСОБА_4./а.с.55/

Відповідно до висновку медико-соціальних експертиз Міністерства охорони здоров`я України ОСОБА_5 є інвалідом ІІ групи за загальним захворюванням.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку (а.с. 119), земельна далянка по пров.Береста , 54 в м.Охтирка має кадастровий номер :21:004:0015, інформація про зареєстроване право в Державному земельному кадастрі відсутня, на земельну ділянку виготовлена документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі 29.08.2014 року.

Відповідно до згоди, 03 червня 2010 року ОСОБА_16, надала згоду своєму чоловікові ОСОБА_4 на укладення договору про продаж за ціну та на умовах за своїм розсудом спільно сумісного житлового будинку та земельної ділянки за адресою: вул.. Береста, 54, м. Охтирка./а.с. 152 зворот/

Відповідно до згоди, 03 червня 2010 року ОСОБА_17, надала згоду своєму чоловікові ОСОБА_3 на купівлю за ціну та на умовах за його розсудом житлового будинку та земельної ділянки, що розташоване за адресою: вул.. Береста, 54, м. Охтирка./а.с. 153/

Відповідно до довідки від 02.06.2010 року № 314 про присвоєння кадастрового номеру земельній ділянці за адресою вул.. Береста, 54, м. Охтирка, за заявою ОСОБА_4, присвоєний кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1: 21 : 004 : 0015./а.с.153 зворот/.

Відповідно до звіту з оцінки майна (а.с. 174), орієнтовна вартість житлового будинку в м.Охтирка, вул.. Береста, 54, що належить ОСОБА_4 станом на червень 2010 року становить 79253 грн.

Правовідносини та висновки суду щодо первісного позову.

Відносини, пов'язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі Закону).

У зв'язку з набранням чинності Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Постанови КМУ № 703 від 22.06.2011 «Про затвердження порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень» з 01.01.2013 року функції по реєстрації прав на нерухоме майно покладено на Реєстраційну службу.

У контексті положень ст.182 Цивільного кодексу України та ст.2 вказаного Закону, державній реєстрації підлягають факти виникнення, переходу або припинення прав на нерухомемайно шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Законодавством не передбачено строку, у який особа зобовязана зареєструвати своє право власності.

Посилання представника відповідача позивача ОСОБА_2 на те, що позивач за первісним позовом не має права на звернення до суду, оскільки не набув права власності у звязку з відсутністю державної реєстрації договору, спростоване самим договором купівлі-продажу від 03.06.2010 року, в якому зазначено, що договір зареєстровано в реєстрі за № 1570.

З огляду на викладені обставини та правові норми, реєстрація права власності на житловий будинок за ОСОБА_4 порушує майнові права позивача за первісним позовом ОСОБА_3, оскільки унеможливлює здійснення державної реєстрації права власності за ним.

Таким чином, первісні позовні вимоги є обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Правовідносини та висновки суду щодо зустрічного позову.

Відповідно до ч.1 ст.230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 233 ЦК України правочин, який вчинено особою під впливом тяжкої для неї обставини і на вкрай невигідних умовах, може бути визнаний судом недійсним незалежно від того, хто був ініціатором такого правочину.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику в справах про визнання угод недійсними» п. 20 передбачено, що правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї зі сторін правочину. Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману. Обман щодо мотивів правочину не має істотного значення.

У пункті 23 вказаної постанови зазначено, що правочин може бути визнаний судом недійсним на підставі статті 233 ЦК, якщо його вчинено особою під впливом тяжкої для неї обставини і на вкрай невигідних умовах, чим друга сторона правочину скористалася. Тяжкими обставинами можуть бути тяжка хвороба особи, членів її сім'ї чи родичів, смерть годувальника, загроза втратити житло чи загроза банкрутства та інші обставини, для усунення або зменшення яких необхідно укласти такий правочин.

Особа (фізична чи юридична) має вчиняти такий правочин добровільно, без наявності насильства, обману чи помилки.

Особа, яка оскаржує правочин, має довести, що за відсутності тяжкої обставини правочин не було б вчинено взагалі або вчинено не на таких умовах.

Із позовної заяви вбачається, що заявивши вимоги про визнання правочину таким, що укладений внаслідок обману ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у обґрунтування посилались на те, що вважали правочин, що укладався між ними та ОСОБА_3 договором застави , який має тимчасовий характер.

Водночас ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зазначили в позові також і про те, що спірний договір укладений ними на край невигідних умовах та при тяжких для них обставинах, тобто посилались на обставини, які є взаємовиключними.

Спірний правочин підписаний сторонами та посвідчений нотаріусом, який зобов'язаний до укладання цивільно - правових угод з'ясувати волевиявлення сторін, роз'яснити сторонам вид правочину, його умови та правові наслідки укладання.

Зокрема, в договорі зазначено, що сторони, діючи добровільно і перебуваючи при здоровому розумі та ясній памяті, розуміючи значення своїх дій, попередньо ознайомлені нотаріусом з приписами цивільного законодавства. Також зазначено, що продавець стверджує, що договір не укладається під впливом тяжкої для Продавця обставини, дружина продавця згодна з укладенням цього договору. Сторони підтвердили, що цей договір не носить характеру мнимої та удаваної угоди.

Через пять років, позивачі за зустрічним позовом звернулися до суду із даним позовом, стверджуючи, що даний договір був укладений під впливом омани, тяжких обставин та на вкрай невигідних умовах.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначали, що вважають, що уклали договір застави. Проте, ОСОБА_4 підписаний саме договір купівлі-продажу, його дружина ОСОБА_5 підписала письмову згоду саме на укладення її чоловіком договору купівлі-продажу.

Жодних доказів того, що відповідач навмисного ввів їх в оману суду не надано.

Під час судового розгляду сам представник відповідача позивача ОСОБА_4 ОСОБА_2 зазначив про те, що ним та його довірителем не доведено, що договір було укладено внаслідок омани.

Позивачами за зустрічним позовом також не доведені обставини, що вони перебували під час укладення договору в тяжкому становищі.

Група інвалідності ОСОБА_5 встановлена ще 14.08.2000 року, жодних доказів відносно того, що позивачі погодились укласти правочин саме внаслідок тяжкого стану здоровя, суду не надано. Те, що дочка ОСОБА_5 потребувала коштів, суд не може визнати тяжкою обставиною, оскільки гроші потрібні були для відкриття бізнесу, що не є нагальною, невідкладною обставиною, для чого потрібно було укладати договір на край невигідних умовах.

Вважаю, що позивачі за зустрічним позовом не довели обставин, на які вони посилалися в обґрунтування своїх вимог, тому і не підлягають задоволенню вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України на користь позивача за первісним позовом підлягають стягненню судові витрати з ОСОБА_4

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України підлягають скасуванню заходи забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 88, 212- 215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 - задовольнити.

Скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно реєстраційної служби Охтирського міськрайонного управління юстиції Сумської області від 16.12.2013 року про державну реєстрацію права власності на житловий будинок з реєстраційним номером 02, що розташований за адресою вул.. Береста, 54 м. Охтирка Сумська область, зареєстрованого за ОСОБА_4 (номер запису про право власності 3939794).

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_3, приватного нотаріуса ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 сплачений ним при подачі позову судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

Скасувати заходи забезпечення позову після набрання законної сили рішенням у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: реєстраційна служба Охтирського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, про скасування рішення державного реєстратора та за зустрічним позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_3, приватного нотаріуса ОСОБА_6 про визнання недійсним договору, зняти арешт з житлового будинку та земельної ділянки, за адресою вул.. Береста, 54, м. Охтирка, Сумської області.

Рішення суду може бути оскаржено в Апеляційний суд Сумської області через Охтирський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду Н.О. Соколова

Повний текст рішення виготовлено 17.07.2015 року.