Єдиний унікальний номер: 448/1178/15-ц
Провадження № 2/448/450/15
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

23.12.2015 року Мостиський районний суд Львівської області в особі:

головуючого - судді Борисенко В.В.

при секретарі - Романченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області з участю третіх осіб - Мостиської державної нотаріальної контори, Другої Львівської державної нотаріальної контори, Реєстраційної служби Мостиського РУЮ Львівської області та ОСОБА_2 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

09.11.2015 року позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, яким просила суд визнати за нею право власності будинок з господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (1/2 частку як члена колгоспного двору та 1/2 частку в порядку спадкування за законом після смерті матері).

Заявлені вимоги мотивувала тим, що вказаний будинок до 1990 року являвся колгоспним двором, де станом на 05.04.1991 року його членами були вона (позивачка) та її матір - ОСОБА_3, таким чином вважає, що такий будинок належав їм на праві спільної сумісної власності, а саме - по 1/2 ідеальній частці кожному.

Вказувала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року мати померла, не розпорядившись за життя власним майном. Вона, як спадкоємець І-ої черги спадкування за законом майна померлої, спадщину прийняла, так як фактично вступила в управління спадковим майном, однак в позасудовому порядку позбавлена можливості оформити свої спадкові права через відсутність правовстановлюючих документів на спірний будинок.

Зазначала, що окрім неї спадкоємцем І-ої черги щодо вказаної спадщини є також її рідна сестра - ОСОБА_2 (третя особа), яка на дану спадщину не претендує.

Представник позивачки ОСОБА_2 (діяла на підставі довіреності серії НОМЕР_1 від 30.10.2015 року) в судове засідання не з'явилася, однак подала заяву, де вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд слухати справу у її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, однак надіслав заяву, в якій просив справу слухати без його участі; проти позову не заперечує.

Представники третіх осіб - Мостиської державної нотаріальної контори та Реєстраційної служби Мостиського РУЮ Львівської області в судове засідання не з'явилися, однак подали заяви, в яких просили розглянути справу без їхньої участі, вирішення даного спору покладають на розсуд суду.

Представник третьої особи - Другої Львівської державної нотаріальної контори був своєчасно і належним чином повідомлений про час та місце розгляду даної справи, однак такий в суд не з'явився і не повідомив про причини своєї неявки, а також від нього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи.

Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_2 представляє за довіреністю інтереси позивачки, в суду є підстави вважати, що така (як третя особа у справі) на вказану спадщину не претендує.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, відноситься до суспільної групи «колишній колгоспний двір», головою якого був ОСОБА_4.

Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» від 22.12.1995 року № 20, до правовідносин, що виникли до прийняття 15.04.1991 Закону «Про власність», застосовується чинне на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулюють власність цього двору, а саме: право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, які до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба). Розмір частки члена двору визначається, виходячи з рівності усіх його членів, включаючи неповнолітніх.

Станом на 15.04.1988 року та станом на 15.04.1991 року в даному господарстві, крім голови двору, проживали також його дружина ОСОБА_3 та його донька - позивачка у справі. Таким чином, кожному із них належалось право на 1/3 частку вищевказаного будинковолодіння як члену колгоспного двору.

Зважаючи на те, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, та на момент відкриття спадщини разом і з ним однією сім'єю проживали його дружина та донька (позивачка у справі), то такі вказану спадщину прийняли, так як фактично вступили в управління спадковий майном. Таким чином, їхні частки стали становити по 1/2 за кожним (1/3 + 1/6).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, не розпорядившись за життя власним майном. Спадкоємцями І-ої черги спадкування за законом майна померлої є її діти - позивачка та ОСОБА_2 (третя особа у справі). Остання спадщину після смерті матері не прийняла та на неї не претендує.

Позивачка вважається такою, що спадщину після смерті матері прийняла, так як така постійно проживав разом із нею на час відкриття спадщини, однак в позасудовому порядку позбавлений можливості оформити свої спадкові права на спірний будинок через відсутність правовстановлюючих документів на такий.

Вказані обставини підтверджуються наявним у справі доказами: копіями свідоцтв про смерть серії НОМЕР_2 від 24.09.2015 року (виданого повторно) та серії НОМЕР_3 від 24.09.2015 року (виданого повторно); інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 42447383 від 14.12.2015 року; довідкою Відділу житлового господарства Залізничної районної адміністрації ЛКП «Нове» № 4376 від 29.10.2015 року; листом Другої Львівської державної нотаріальної контори № 2388/02-14 від 05.11.2015 року; довідками Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області № 810 від 05.10.2015 року, № 870 - № 873 від 26.10.015 року, № 02.18-308 від 23.12.2015 року; а також іншими матеріалами справи.

У відповідності до ст.529 ЦК України (в редакції 1963 року), при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги являються в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Згідно вимог ст.ст.548, 549 ЦК України (в редакції 1963 року), який діяв на час відкриття спадщини, для оформлення спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Таким, що спадщину прийняв, визнається спадкоємець, який фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Таким чином, враховуючи, що позивачці як члену колгоспного двору належиться 1/2 частка спірного житлового будинку, беручи до уваги, що така вважається єдиним спадкоємцем І-ої черги спадкування за законом майна своєї матері, який спадщину прийняв, так як на момент відкриття спадщини позивачка постійно проживала разом із спадкодавцем, крім того інший спадкоємець (третя особа у справі) даної спадщини не прийняла та на спірний будинок не претендує, а також враховуючи, що позивачка позбавлена можливості в позасудовому порядку оформити свої спадкові права на спірне майно, через відсутність на таке правовстановлюючих документів, суд дійшов висновку, що за позивачкою слід визнати право власності на спірне будинковолодіння згідно заявлених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись роз'ясненнями п.6 постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» від 22.12.1995 року № 20, ст.ст.524, 529, 548, 549 ЦК України (в редакції 1963 року), п.4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, ст.ст.3, 4, 10, 11, 212, 214, 215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителькою АДРЕСА_2, право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Мостиський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяВ.В. Борисенко