Справа № 646/8068/15-ц
№ производства 2/646/1561/2015
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.07.2015 року м. Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Шуліка Ю.В.,

при секретарі Кадацькій К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ХАРКІВСЬКОЇ ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми,

в с т а н о в и в :

Позивач, Харківська міська рада, звернувся до суду з вищевказаним позовом, яким просив стягнути з ОСОБА_2 57221, 12 грн. збитки на користь бюджету у вигляді упущеної вигоди у зв» зку з не оплатою за Договором про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та ОСОБА_2

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що статтею 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Відповідно до ч. 7 ст. 27 Закону України «Про місцеве самоврядування

в Україні» до відання виконавчих органів міських рад належать залучення на договірних засадах підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності до участі в комплексному соціально-економічному розвитку сіл, селищ, міст, координація цієї роботи на відповідній території. 17 лютого 2011 року Верховною ОСОБА_1 України було прийнято Закон «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (далі - Закон), який набрав чинності 12.03.2011 року, який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити сталий розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі за текстом - Закон) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.

Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч. 1 ст. 40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради, на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр») та у газеті «Харьковские известия» тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обовязковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, будівництво це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна (далі - Департаменту) не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Таким чином, Закон містить прямі вказівки на те, що замовник зобовязаний не пізніше ніж за 15 днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися за укладенням відповідного договору.

Відповідно до положень статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином, положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 ЦК України, є законом (актом цивільного законодавства) яким встановлено обовязок певного кола субєктів замовників будівництва звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно зі ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст. 2 Закону під забудовою територій слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, будівництво обєктів, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 06.08.2014 за № ХК 12, завершена реконструкція житлової квартири АДРЕСА_1 під підприємство комерційного призначення прийнята в експлуатацію.

Замовником будівництва за даною декларацією є громадянка ОСОБА_3.

Відповідно до приписів частини 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачений перелік об»єктів замовники яких до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються.

Даний перелік не має відношення до обєкта будівництва, прийнятого в експлуатацію на підставі декларації від 06.08.2014 за № ХК 12, замовником якого є відповідачка. Однак, визначений Закономта Порядком обовязок ОСОБА_2 не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття обєкта будівництва до експлуатації.

Враховуючи встановлення факту реконструкції та введення обєкта до експлуатації без укладання договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майнаОСОБА_2 надіслано лист-повідомлення про необхідність укладання відповідного договору (лист від 22.09.2014 № 458/0/114-14), Відповідь на який від ОСОБА_2. не надійшла.

У звязку з ухиленням замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні, Департаментом економіки та комунального майна підготовлено та надіслано замовнику реконструкції рекомендованим поштовим відправленням підписаний договір у 2-х примірниках з додатками (пропозиція про укладання договору від 09.12.2014 № 572/0/114-14). Пропозицій про прийняття або неприйняття умов договору від замовника до Департаменту економіки та комунального майна протягом встановленого строку не надійшло.

Такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова.

Відповідно до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Харківська міська рада вправі вимагати від всіх замовників будівництва на території міська Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, щодо належного виконання пайової участі.

Таким чином, внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобовязань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.

Згідно з положеннями статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти.

Відповідно до положень статті 71 Бюджетного кодексу України надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, у разі належного виконання замовником будівництва передбаченого законом обовязку щодо звернення до органу місцевого самоврядування для укладення договору, Харківська міська рада беззаперечно отримала б кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у порядку та розмірах передбачених чинним законодавством.

Зважаючи на приписи статті 623 Цивільного кодексу України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов'язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

З метою попередження збитків Харківською міською радою було вжито всіх заходів направлених на одержання коштів пайової участі.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі.

Так, відповідно до пункту 5.1. Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: 1. на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; 2. готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; 3. надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору не згоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Оскільки до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва обєкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі будівлі виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості будівництва адміністративних будинків.

Відповідно до проведеного управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку розрахунку, кошторисна вартість реконструкції житлової квартири АДРЕСА_1 із загальною площею 51,2 кв. м. під підприємство комерційного призначення, яка була прийнята в експлуатацію на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації від 06.08.2014 за № ХК 12 становить 520 192,00 грн.

Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10% від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 57 221,12 грн.

Тому позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 57 221,12 грн., а також понесені позивачем при зверненні до суду судові витрати у розмірі 572,21 грн.

Представник позивача ОСОБА_4, яка діє на підставі належним чином оформленої довіреності, в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась з невідомих суду причин, була повідомлена про час та місце судового розгляду справи належним чином.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Так, в ході судового розгляду справи було встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Відповідачка є замовником будівництва з реконструкції житлової квартири АДРЕСА_1 під підприємство комерційного призначенні у м. Харкові, даний об»єкт закінчений будівництвом та готовий до експлуатації, що підтверджується копією Декларації про готовність об»єкту до експлуатації ( а.с.18-21).

06.08.2014 року Інспекцією ДАБК у Харківській області було зареєстровано за №ХК 12 вищенаведену Декларацію.

Відповідно до копії листа від 22.09.2014 року № 458/0/114-4 Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Виконавчого комітету Харківської міської ради відповідачці повідомлялось про необхідність звернутися у 10-денний термін до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (а.с.12).

09.12.2014 року на адресу відповідачки було направлено Пропозицію про укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції житлової квартири АДРЕСА_2 під підприємство комерційного призначення.

Разом з тим, доказів отримання цих листів відповідачкою, суду не надано.

Таким чином судом встановлено, що реконструйовану житлову квартиру АДРЕСА_2 під підприємство комерційного призначення прийнято до експлуатації відповідно до вимог ч.1 ст.40 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року (надалі - Закон), згідно з якою прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації, форма та порядок подання і реєстрації якої визначаються Кабінетом Міністрів України.

В судовому засіданні не було встановлено факту письмового інформування відповідачкою, як замовником будівництва, позивача протягом семі днів з дня прийняття об'єкта в експлуатацію про цю обставину, як це передбачає Закон, що не тягне за собою правових наслідків для визнання укладеним Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова укладеним між Департаментом економіки та комунального майна, з однієї сторони, та ОСОБА_5, з другої сторони.

Надана суду копія вказаного Договору № 387 / 14 / 1, не містить дати укладання та підпису ОСОБА_6 ( а.с. 16-17).

Окрім Закону правовідносини з приводу пайової участі у розвитку інфраструктури м.Харкова врегульовані нормами Порядку пайової участі замовників в розвитку інфраструктури м. Харкова, який був затверджений рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804.

Так само як і Порядок пайової участі від 2009 року, Порядок пайової участі замовників в розвитку інфраструктури м. Харкова від 09.11.2011 року визначив, що пайова участь замовника полягає в перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд і 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Крім того, за загальним правилом, виходячи із принципу свободи договорів, сторона (сторони) не може бути примушена до укладення договору

Відповідно до пункту 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зі змісту даної статті слідує, що договором є домовленість сторін, що виражає узгоджену волю сторін, яка спрямована на досягнення конкретної мети, тобто договір це юридичний факт, на підставі якого виникають цивільні права та обов`язки.

Приписами ст.627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст.6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Крім того, за ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення.

Вищевказаний лист Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Виконавчого комітету Харківської міської ради про необхідність звернутися у 10-денний термін до Департаменту для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (а.с.12) не є пропозицією укласти договір (офертою) у розумінні ст..641 ЦК України. Більш того, суду не надано достовірних та належних доказів на підтвердження отримання відповідачем цього листа а також пропозиції про укладання договору ( а.с. 14). Надані копії поштових квитанцій свідчать лише про направлення на адресу ОСОБА_2 кореспонденції, та не свідчать про її отримання ( а.с. 13,15).

Так, у відповідності до ст.. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Пропозиція укласти договір може бути відкликана до моменту або в момент її одержання адресатом. Пропозиція укласти договір, одержана адресатом, не може бути відкликана протягом строку для відповіді, якщо інше не вказане у пропозиції або не випливає з її суті чи обставин, за яких вона була зроблена.

Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції (ст. 642 ЦК України).

Статтею 643 ЦК України передбачено: якщо у пропозиції укласти договір вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь про прийняття пропозиції протягом цього строку.

Згідно зі ст..646 ЦК України відповідь про згоду укласти договір на інших, ніж було запропоновано, умовах є відмовою від одержаної пропозиції і водночас новою пропозицією особі, яка зробила попередню пропозицію.

В судовому засіданні позивачем не було доведено здійснення дій, яка повинні передувати укладенню договору між суб'єктами правовідносин, в тому числі, з направлення співвідповідачам пропозиції на укладення договору (оферти), як це встановлено вищевказаними нормами ЦК України.

Таким чином, суд прийшов до висновку про те, що вищевказаний Договір між сторонами укладено не було.

Звертаючись до суду із даним позовом, позивач посилається на ст.. 623 ЦК України та просить відшкодувати збитки, завдані порушенням зобов»язання. Як вже було наведено вище, у зв»язку з не укладанням вказаного Договору, відсутні підстави вважати про наявність у відповідачки зобов»язань щодо пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що сума 57 221,12 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача у якості пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, нарахована не обґрунтовано, тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст..8, 19. 55, 58 Конституції України, ст..ст.11, 15, 16, 203, 623,626, 627 ЦК України, ст..ст.1-11, 58-61, 208, 209, 212-214 ЦПК України, районий суд-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Харківської міської ради до ОСОБА_3 про відшкодування збитків та стягнення 57 221, 12 грн. на користь бюджету відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення рішення - у той самий строк з моменту отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Шуліка