Провадження № 2/344/2829/15
У Х В А Л А

с у д о в о г о з а с і д а н н я

02 червня 2015 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого - судді Хоростіля Р.В.,

секретаря Басюк С.Р.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 «НУМАН МЕТІН АЛТІНОКЛАР СУНТА КАПЛАМА САНАЇ ВЕ ТІКАРЕТ ТОВ» до ОСОБА_1 Центр будівельних матеріалів «Осмолода», ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за непоставлений товар, -

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідача ОСОБА_1 Центр будівельних матеріалів «Осмолода» - ОСОБА_3 повторно подав заяву про залишення позову без розгляду на підставі ст. 207 ЦПК України, в обґрунтування якої покликався на викладені в ній обставини, зокрема на те, що ОСОБА_4 не подано належним чином оформленого документу, який би уповноважив його на представництво інтересів турецької фірми у суді. Просив заяву задоволити.

ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву заперечив, покликаючись на її безпідставність та необґрунтованість, просив в задоволенні такої відмовити.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявився, однак надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши учасників процесу, ознайомившись з матеріалами справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Так, ст. 13 Закону України «Про міжнародне приватне право» визначено, що документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Згідно з вимогами ст. 74 Закону України «Про міжнародне приватне право» процесуальна правоздатність і дієздатність іноземних осіб в Україні визначаються відповідно до права України.

На підставі положень ст. 38 ЦПК України іноземні особи можуть брати участь у цивільній справі особисто або через свого представника. Особиста участь у справі не позбавляє її права мати в цій справі представника. Коло осіб, які можуть бути представниками, визначено у ст. 40 ЦПК України, тоді як ст. 41 цього ж Кодексу виділяє осіб, які не можуть бути представниками. Документи, що посвідчують повноваження представників, мають відповідати положенням ст. 42 ЦПК України.

В той же час в листі № 24-754/0/4-13 від 16.05.2013р. «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що у справах за участю іноземного елемента документи, що посвідчують повноваження представників на представництво таких осіб та видані уповноваженими органами іноземної держави у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Гаазькою Конвенцією, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 року, державою-учасником якої є Туреччина, запроваджено проставлення апостиля, що є найбільш поширеним способом оформлення документів для їх можливого використання за кордоном. Так, апостиль - це спеціальний штамп, який проставляється на офіційних документах, що надходять від держав - учасниць зазначеної Конвенції. Він засвідчує справжність підпису особи під документом і автентичність відбитку печатки або штампа, якими скріплено відповідний документ.

Відповідно до ст.ст. 2, 3 зазначеної Конвенції кожна з Договірних держав звільняє від легалізації документи, на які поширюється ця Конвенція і які мають бути представлені на її території. Єдиною формальною процедурою, яка може вимагатися для посвідчення автентичності підпису, якості, в якій виступала особа, що підписала документ, та, у відповідному випадку, автентичності відбитку печатки або штампу, якими скріплений документ, є проставлення апостиля компетентним органом держави, в якій документ був складений. Згідно з положеннями вказаної Конвенції документ, на якому проставлено апостиль, не потребує жодного додаткового оформлення чи засвідчення і може бути використаний в будь-якій іншій державі-учасниці цієї Конвенції.

В той же час, як вбачається з представлених представником позивача копій довіреностей (а.с.32,40,104), на жодному з таких документів відсутній апостиль компетентного органу держави Туреччина, як цього вимагає зазначене вище національне та міжнародне законодавство, і який в свою чергу б посвідчував автентичність підпису уповноваженої особи-підписанта та печатки або штампу юридичної особи, якою скріплений документ, при цьому слід відмітити, що посвідчені такі копії самим же ОСОБА_4, а наданий ним в судовому засіданні 02.06.2015р. документ не перекладений на державну мову і такого не засвідчено нотаріально, що в свою чергу унеможливлює встановлення його змісту, а тому такий документ не може бути прийнятий судом до уваги.

На думку суду ОСОБА_4 мав достатньо часу для надання належним чином оформлених документів, які б надавали йому можливість представляти турецьку фірму у суді, при цьому заходи, передбачені ст. 121 ЦПК України, судом не застосовувались.

На необхідність перевірки довіреності представника позивача, який є юридичною особою нерезидентом, у встановленому порядку і чи були вони підписані особою, уповноваженою на видачу таких довіреностей, вказує і колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Івано-Франківської області у своїй ухвалі від 16.04.2015р. (а.с.174-175).

Відтак, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що є всі підстави заяву представника відповідача ОСОБА_1 Центр будівельних матеріалів «Осмолода» - ОСОБА_3 задоволити, залишивши позов ОСОБА_1 «НУМАН МЕТІН АЛТІНОКЛАР СУНТА КАПЛАМА САНАЇ ВЕ ТІКАРЕТ ТОВ» без розгляду.

Керуючись Гаазькою Конвенцією, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 року, ст.ст. 38, 40-42, п. 2 ч. 1 ст. 207, ст.ст. 208-210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 «НУМАН МЕТІН АЛТІНОКЛАР СУНТА КАПЛАМА САНАЇ ВЕ ТІКАРЕТ ТОВ» до ОСОБА_1 Центр будівельних матеріалів «Осмолода», ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за непоставлений товар - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Івано-Франківської області протягом пяти днів з дня її проголошення через Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області.

Головуючий-суддя Хоростіль Р.В.