АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/790/2092/15 Головуючий 1 інстанції -
Категорія: про відшкодування збитків Доповідач - Швецова Л.А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2015 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі :

головуючого - Швецової Л.А.

суддів - Піддубного Р.М., Малінської С.М.

за участі секретаря - Каменської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу

за апеляційною скаргою Харківської міської ради

на рішення Київського районного суду м. Харкова від 13 січня 2015 року

у цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2014 року позивач - Харківська міська рада звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила стягнути з відповідача - ОСОБА_2 до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 114497,58 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва; стягнути з відповідача на її користь суму сплаченого судового збору.

В обгрунтвання своїх позовних вимог позивач зазначив, що рішенням виконавчого комітету ХМР від 09.11.2011р. № 804 затверджено порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 р. №319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Харківській обл. 03.12.2013 р. за № ХК 75, реконструйовані нежитлові приміщення 1-го поверху № 31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14- 17 загальною площею 113,3кв.м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 прийнято до експлуатації. Замовником будівництва за даною декларацією є ОСОБА_2

Проте, відповідачем не укладено з Департаментом економіки та комунального майна ХМР договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва до експлуатації. Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 26.03.2014р. та від 23.12.2013р. ОСОБА_2 було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте, вона не відповіла на дані листи. Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладення договору пайової участі. Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10 % від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 114 497, 58грн.

Відповідач ОСОБА_2 позов не визнала пояснивши, що 22.03.2014 р. була розпочата процедура із скасування декларації від 03.12.2013 року за №ХК 75 на об'єкт реконструкції нежитлового приміщення 1-го поверху №31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14-17 загальною площею 113,3кв.м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 у зв'язку з демонтажем об'єкту.

20.05.2014 року інспекція ГАСК скасувала реєстрацію відповідної декларації на об'єкт нерухомості. Департамент економіки та комунального майна листом від 08.12.2014 року повідомив про те, що не має претензій до неї , підстави для укладення договору на пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова відсутні.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 13 січня 2015 року в задоволенні позову Харківської міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди - відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції Харківська міська рада звернулася на нього з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставин справи та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить це рішення суду скасувати та постановити по справі нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Скарга містить посилання викладені в позовній заяві.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, що з'явилися, перевіривши законність і обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення з одних лише формальних міркувань.

Як вбачається з матеріалів справи, вирішуючи цивільно-правовий спір, районний суд повно й всебічно дослідив обставини справи, представлені докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин та закон їх регулюючий.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, районний суд виходив з того, що декларація про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрована інспекцією ДАБК у Харківській області 03.12.2013 р. за № ХК 75, відповідно до якої реконструйовані нежитлові приміщення 1-го поверху №31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14- 17 загальною площею 113,3кв.м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 прийнято до експлуатації була скасована.

Колегія суддів погоджується з такими висновками з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року N 3038-VI (Закон N 3038-VI) замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 2 Закону N 3038-VI планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Статтею 40 Закону N 3038-VI встановлено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради № 804 від 09 листопада 2011 року затверджено «Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова» (Порядок).

Згідно з п.п. 1.5, 3.1 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта будівництва, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до п. 29 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінета Міністрів України від 13.04.20111 року № 461 у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Про скасування реєстрації декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування.

Судовим розглядом установлено, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією ДАБК у Харківській обл. 03.12.2013 р. за № ХК 75, реконструйовані нежитлові приміщення 1-го поверху №31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14- 17 загальною площею 113,3кв.м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 прийнято до експлуатації. Замовником будівництва за даною декларацією є ОСОБА_2

22.03.2014 р. була розпочата процедура із скасування декларації від 03.12.2013 року за №ХК 75 на об'єкт реконструкції нежитлового приміщення 1-го поверху №31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14-17 загальною площею 113,3кв.м. в житловому будинку по АДРЕСА_1 у зв'язку з демонтажем об'єкту.

20.05.2014 року інспекція ГАСК, на підставі наказу, скасувала реєстрацію відповідної декларації на об'єкт нерухомості.

З долученого в судовому засіданні суду апеляційної інстанції технічного паспорту виготовленого 05.03.2015 року на нежитлові приміщення1-го поверху №31, 33-15, 14-а, антресолі 1-го поверху №14-17 в житловому будинку по АДРЕСА_1, вбачається, що відповідачем були проведені роботи щодо демонтажу об'єкту, у зв'язку з чим, розмір приміщення змінився з 113,3кв.м. на 98,2 кв.м.

Частина 2 ст. 59 ЦПК України передбачає, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Ст. 60 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки судом першої інстанції не було порушено норм процесуального права, рішення суду відповідає вимогам матеріального права та встановленим обставинам справи, апеляційна скарга Харківської міської ради підлягає відхиленню, а рішення суду - залишенню без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 314, 316, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради відхилити.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 13 січня 2014 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий

Судді