АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження: № 22ц/790/4870/15 Головуючий І-ої інстанції Овсянніков В.С.
Справа № 619/4117/14-ц Доповідач Пономаренко Ю.А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого : Пономаренко Ю.А.,

суддів колегії : ОСОБА_1,

ОСОБА_2

за участю секретаря Лашаковій Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою Харківської міської ради на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 квітня 2015 року по справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2014 року Харківська міська рада звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_4 до бюджету м. Харкова збитки у виді упущеної вигоди у розмірі 144110,42грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилались на те, що рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2311 року №804 затверджено порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний порядок був оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст.22 Закону України «Про інформацію». Згідно до п.1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Залучення замовника до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж 30 календарних днів до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 02.12.2013 року за №ХК 73, прийнято в експлуатацію житловий будинок загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2. Замовником будівництва за даною декларацією є ОСОБА_4

Відповідно до п.5 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.11 Порядку прийняття в експлуатацію зазначених будівництвом обєктів, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №461, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом обєкту є дата реєстрації про готовність обєкта до експлуатації. Тобто факт прийняття обєкта в експлуатацію відбувся 02.12.2013 року. Відповідно до вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» саме на відповідача покладено обовязок звертатися із зверненням про укладення договору про пайову участь до Харківської міської ради. Але відповідач не звертався з зазначеним зверненням до позивача у строк до прийняття обєкта в експлуатацію. Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 26.12.2013 року №743/0/114-14 від 31.01.2014 року №51/0/114-14 ОСОБА_4 було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідь на листи від ОСОБА_4 не надійшла. Обовязок визначений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником будівництва не виконано. Відповідно до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова відповідач повинна була звернутись з заявою до Департаменту економіки та коммунального майна міської ради, не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію. Органи місцевого самоврядування не приймають участі у прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, а про прийняття в експлуатацію житлового будинку, загальною площею 404,8 кв.м. по вул. Спортивній, 40/2 у м. Харкові, Харківській міській раді стало відомо вже після затвердження інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області відповідної декларації. Відповідно до зазначеного та положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Харківська міська рада вправі вимагати від усіх замовників будівництва на території м. Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема щодо належного виконання пайової участі. Таким чином, внаслідок не укладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобовязань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у виді неодержаних доходів. Станом на 02.12.2013 року показник опосередкованої вартості 1 кв.м. будівництва для житлових будинків, згідно листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 29.07.2013 року №7/15-11731, склав 8091грн. Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість будівництва житлового будинку загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2, яке було прийнято в експлуатацію на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації №ХК73 від 02.12.2013 року становить 3275236, 80 грн.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 30 квітня 2015 року у задоволенні позовних вимог Харківської міської ради відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду 1 інстанції Харківська міська рада звернулася з апеляційною скаргою, посилаючись на те, що рішення постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права, судом не повністю зясовано обставини справи, що мають значення для справи. В своїй апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду інстанції та постановити нове, яким позовні вимоги Харківської міської ради задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, що зявилися, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи, наведені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає, що скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відмовляючи Харківській міській раді в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав належних доказів спричинення відповідачем збитків, які б підтверджували наявність підстав для стягнення з останнього неодержаного прибутку у вигляді упущеної вигоди.

Колегія суддів повністю погоджується з таким вином суду першої інстанції виходячи з наступного.

Під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції (ч.1 ст.303 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які буди досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст.214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5)чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6)як розподілити між сторонами судові витрати; 7)чи є негайні підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8)чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Статтями 3,11 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Так, 17 лютого 2012 року Верховною Радою України було прийнято ОСОБА_5 «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-УІ (далі - ОСОБА_5), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.ОСОБА_5 набрав чинності з 12.03.2012року.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Згідно положень п.4) ч.1 ст. 1 Цього Закону замовник будівництва це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством відповідну заяву.

Тобто закон чітко передбачає, що не кожна особа є замовником будівництва, а лише при настанні певних умов, необхідною умовою якого є подання заяви особи та підписання договору пайової участі.

Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч.1. ст.40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011р. №804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013року №319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citvnet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковские известия», тому відповідно до положень ч.1 ст.144 Конституції України є нормативно-правовим актом, обовязковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011р. №45, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до положень ст.11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України, є законом (актом цивільного законодавства) яким встановлено обовязок певного кола субєктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

Згідно з приписами ч.5 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до Декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 02.12.2013 року за №ХК 73, прийнято в експлуатацію житловий будинок загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2. Замовником будівництва за даною декларацією є ОСОБА_4 (а.с.16).

31.01.2014 року на адресу ОСОБА_4 від Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшла пропозиція про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при будівництві житлового будинку за адресою: вул. Спортивна, 40/2; проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова №19-14/1; розрахунок величини пайової участі при будівництві житлового будинку за адресою: вул. Спортивна, 40/2 (а.с.11-15).

У силу приписів статті 19 Конституції України, ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Департамент економіки та комунального майна уповноважений укладати договори пайової участі на пісдатві звернень замовників будівництва, та не може проводити жодних дій по укладанню договорів пайової участі в разі якщо до Департаменту Економіки та комунального майна не надходило звернень замовників будівництва, які б свідчили про прийняття новоствореного чи реконструйованого нерухомого майна до експлуатації.

Згідно ч.1. ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 2 ст. 14 ЦК України передбачено, що особа не може бути примушена до дій , вчинення яких не є обовязковим для неї.

Таким чином, в даному випадку для виникнення цивільних правовідносин встановлено законом обовязковість письмової форми правочину заява відповідача, а у подальшому договір пайової участі.

Доказів того, що відповідачем подавалась відповідна заява (звернення) як замовника будівництва, а також, що між сторонами дійсно було укладено договір пайової участі, в якому була б визначена відповідальність замовника, не надано.

Крім того, у відповідності до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1)протиправної поведінки; 2)шкоди; 3)причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4)вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов'язання.

За таких обставин наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання прибутку ще не є підставою для його стягнення. Стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди є одним із видів цивільно-правової відповідальності. Для застосування такої міри відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 623 ЦК України при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Вихідним при визначенні неодержаного доходу (втраченої вигоди) міського бюджету м. Харкова є планування таких доходів і відповідне їх відображення в міському бюджеті м. Харкова.

Матеріали справи не містять доказів в якості яких доходів згідно класифікації, встановленої ст. 9 Бюджетного кодексу України, позивач міг отримати ці доходи та чи взагалі було заплановано їх надходження.

Статтями 10, 11, 60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і висновків суду не спростовують.

Відповідно до положень ч.1 ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому підставі для його зміни або скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 307ч.1п.1, 308, 313, 314ч.1п.1, 315, 317, 319, 324 ЦПК України колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Харківської міської ради відхилити.

Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 квітня 2015 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно з моменту проголошення.

Касаційна скарга може бути подана безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий -

Судді