22-ц/775/748/2015(м)
Категорія 24 Головуючий у 1 інстанції Кузнецов Д.В.
Суддя-доповідач ОСОБА_1
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

7 липня 2015 року місто Маріуполь

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Донецької області в складі:

головуючого судді Принцевської В.П.

суддів Сороки Г.П., Гаврилової Г.Л.

при секретарі Меркулової Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 9 чрвня 2015 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів, скасування рішення комісії про нарахування вартості електроенергії, за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що 21.03.2015р. представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був складений акт про порушення правил користування електроенергією, яким встановлено без облікове користування споживачем електроенергією шляхом самовільного підключення до власної електричної мережі, а саме додатково змонтований контру заземлення, з'єднаний з нульовим проводом внутрі домової електричної мережі. На підставі зазначеного акту було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії на загальну суму 39 556,59 грн. При проведені перевірки порушень цілісності пломб на клемній кришці електролічильника не встановлено. Це виключає факт втручання в роботу електролічильника. Вказує про відсутність її вини в тому, що фазний провід в третій клемі і невірно сфазований прилад обліку електроенергії. Без зняття клемної кришки та порушення цілісності опломбування поміняти містами проводи в клемах неможливо. Наявність самовільно змонтованого контуру заземлення для бойлеру не є порушенням. Контур заземлення для бойлеру був змонтований на підставі рекомендацій інструкції та паспорту бойлера, а також змонтований для безпечної експлуатації, але фактично бойлер не експлуатувався із-за відсутності водопроводу, тому установка заземлення не використовується і не може бути використана і ніяких витрат електроенергії не несе. Відсутність порушення цілісності пломб на приладі обліку електричної енергії вказує на відсутність вини користувача в невірності роботи електролічильника та його вини в цілому. Протокол №539 від 31.03.2015р. не містить інформації про причетність ОСОБА_2 до виявленого порушення, тому акт складений по видуманим мотивам. В акті не зазначено, що пломба енергопостачальника на клемній кришці електролічильника порушена. На підставі зазначеного просила суд визнати незаконним та скасувати протокол №539 від 31.03.2015 року засідання комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».

У квітні 2015 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію у сумі 39 556,59 гривень. Свої вимоги мотивує тим, що 21.03.2015 року при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42,48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електричної мережі шляхом монтування «штучного нуля», що призвело до споживання без облікової електроенергії, а саме: додатково змонтований контур заземлення (три прути у ванні кімнаті під лінолеумом), поєднаний з нульовим дротом внутрішньобудинкової електропроводки, фаза в третій клемі, у зв'язку з чим складений акт № 205444 від 21.03.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією ОСОБА_2 Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 39 556,59 грн. Просив суд стягнути з ОСОБА_2 вказану суму заборгованості та судовий збір у сумі 395,57 гривень.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 9 чрвня 2015 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів, скасування рішення комісії про нарахування вартості електроенергії відмовлено. Зустрічний позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 39 556,59 грн. та судовий збір у розмірі 395,57 грн.

З даним рішенням не погодилася ОСОБА_2 та оскаржила його в апеляційному порядку. Вона посилається на те, що суд неповно з»ясував обставини справи, не звернув увагу на всі її доводи, докази і заперечення та ухвалив рішення з порушенням вимог процесуального та матеріального Закону. Просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі та відмовити в задоволенні зустрічного позову.

В судовому засіданні апелянт та його представник повністю підтримали доводи вапеляційної скарги та просили її задовольнити.

Представник Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення апелянта та його представника, пояснення представника Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає необхідним відхилити апеляційну скаргу з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів.

Згідно із частиною 1 статті 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із частиною 2 статті 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 303 ч.1 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

З матеріалів справи вбачається, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» постачає електричну енергію у будинок ОСОБА_2, який належить їй на праві власності згідно договору дарування від 30.10.1984 р. та свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.10.1998 року.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку та оплати спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв'язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов'язки, які притаманні договірним.

Виходячи з положень ст. ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

21 березня 2015 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» будинку ОСОБА_2 було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у використанні «штучного нуля», яке призвело до споживанню не облікованої електричної енергії. Додатково змонтований контур заземлення (три прути в ванній кімнаті під лінолеумом), з'єднаний з нульовим проводом внутрідомової електромережі. Фаза в третій клемі. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце підключення: в ванній кімнаті контру заземлення під лінолеумом в полу. Розетка в ванній кімнаті.

За цим фактом було складно акт № 205444 від 21 березня 2015 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний чотирма представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», споживачем - власницею будинку ОСОБА_2 та присутнім на той час в будинку свідком ОСОБА_3 ОСОБА_2 підписала вказаний акт із зауваженнями: просила звернути увагу, що контур заземлення знаходиться без використання, так як бойлер, для якого його встановили, знаходиться в неробочому стані із-за відсутності водопроводу (вода ще не підведена), тому ця установка заземлення не використовується і жодних витрат електроенергії не несе. Також до акту про порушення були додані фото та відео зйомка виявлених фактів.

31 березня 2015 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 539 від 31.03.2015р. було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_2 за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 39 556,59 грн.

Засідання комісії відбулось за участі ОСОБА_2 Із прийнятим рішенням в частині розмірів штрафу вона не погодилась.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі споживання електроенергії понад договірні величини, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку.

Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил).

Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальної організації порушень споживачем правил користування електроенергією, у тому числі розкрадання, складається акт, що підписується представником енергопостачальної організації й споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ОСОБА_2 доказів своєї невинуватості не надала, не спростувала наявність виявлених актом порушень, частково визнала наявність встановлених в акті обставин в частині наявності додаткового контуру заземлення в ванній кімнаті та під'єднання його до розетки в ванній кімнаті, невірно сфазованого електролічильника, наявності фазі в третій клемі, у зв'язку із цим факт вчинення порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом за підписом ОСОБА_2 та її знайомого, відеозаписом виявлених порушень та фотознімками розетки, до якої під'єднаний додатковий контур заземлення, особистими поясненнями ОСОБА_2 в суді, показами свідків працівників Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» , які склали акт.

Також суд першої інстанції правильно вважає не обґрунтованими доводи ОСОБА_2 щодо під'єднання до розетки додаткового контуру заземлення в цілях безпеки відповідно до вимог інструкції електричного бойлеру, оскільки нею не були представлено суду подібну інструкцію, де б зазначалося такий спосіб захисного заземлення електроустановок. Натомість, захисне заземлення електроустановок полягає в допоміжному електричному з'єднані з землею чи її еквівалентом металевих неструмопровідних частин, що можуть виявитися під напругою. Захисне заземлення має за мету знизити напругу дотику між корпусом електроустановки і землею, і менше, що виникає в результаті ушкодження чи пробою ізоляції струмопровідних частин.

У підпункті 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Також у вказаному підпункті закріплено поняття штучного нуля - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

Із системного аналізу наведеної норми слідує, що штучним нулем визнаються випадки під'єднання додаткового контуру заземлення з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі із одночасним неправильним підключенням лічильника (неправильності його фазування - "фаза" у третій клемі), що наразі і було встановлено актом перевірки в будинку ОСОБА_2 та підтверджено іншими доказами по справі.

При цьому дійсно, за вказаним положенням підпункту 7 пункту 3.1. Постанови само пособі облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль». Але у випадку із ОСОБА_2, виявлений контролерами контур заземлення в ванній кімнаті був приєднаний не до металевих деталей корпусу електричного приладу для забезпечення їх безпечної експлуатації (наприклад бойлеру), а до нульового проводу внутрішньо будинкової електромережі, що наразі визнається як «штучний нуль».

Отже, з проаналізованої норми слідує, що визначальною відмінністю між штучним нулем та заземленням електричних приладів для безпечної їх експлуатації, є об'єкт під'єднання із додатковим контуром заземленням: внутрішньобудинкова електромережа, або безпосередньо корпус електричного приладу.

Виходячи із обставин, встановлених у судовому засіданні та підтверджених належним доказами, актом про порушення, показами свідків, ОСОБА_2, фото і відеозаписами, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доведеність факту порушення ОСОБА_2 підпункту 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 та використання нею штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає,що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що діями позивача, яка є власником будинку та споживачем електричної енергії, яку постачає відповідач, останньому завдані збитки в сумі 39 556,59 гривень.

Апеляційний суд перевірив доводи апелянтки та дійшов висновку, що вони є безпідставними з мотивів вказаних вище, а також тому що згідно з п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яку затверджено Постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останьої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати останьої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась), чи набуття права власності на об»єкт (приміщення), але не більше за три роки.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що правова норма в абзаці 2 підпункту а. пункту 3.3. Методики, яка встановлює трирічний період часу для розрахунку збитків, є спеціальною в даному випадку та має застосовуватись до спірних правовідносин, в порівнянні із правовою нормою в пункті 2.7. Методики, яка встановлює 12 місячний термін для розрахунку збитків, яка є більш загальною. Тому, за викладеною методикою та за даних обставин вчиненого порушення період, за який було здійснено розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії, в межах трьох років, визначений ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вірно та ґрунтується на нормах законодавства.

Пунктом 4 Порядку визначення і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Вимоги до порядку складання, форми та змісту акту про порушення правил закріплені в главі 4 Методики.

Відповідно до пунктів 4.1. , 4.5. -4.8. Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Суд першої інстанції, дослідивши акт про порушення № 205444 від 21.03.2015р., правильно встановив, що він складений за формою, наведеною в додатку 3 Методики. Всі необхідні графи та рядки заповнені, зокрема, відомості про прилади обліку електроенергії споживача (п1.), результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача (п.3), в тому числі, тип засобу вимірювальної техніки; перелік об'єктів або струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі (п.5), схема електропостачання споживача. Із вказаним актом позивачка була ознайомлена та підписала його із власними зауваженнями, які не спростовують висновку суду про наявність змонтованого штучного нуля та можливість його використання.

На підставі даних вказаних в акті відповідачем на засіданні комісії був проведений розрахунок збитків із застосуванням формули, передбаченої пунктом 2.7 Методики, про що було зазначено у відповідному протоколі засідання комісії №539 від 31.03.2015р. та наданий письмовий розрахунок збитків за актом, загальна сума якого становить 39 556,59 грн.

З цього суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що зазначений акт та відомості в ньому є достатніми для розрахунку збитків, складено з дотриманням встановленого порядку та необхідних вимог Методики і є належним та допустимим доказом по справі, а проведений на підставі даних вказаних в акті розрахунок збитків виконаний за формулою, передбаченою Методикою. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил.

Статтею 308 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому апеляційна скарга підлягає відхиленню, а рішення суду необхідно залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 307, 308, 313, 315 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 9 чрвня 2015 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Судді