Справа №295/6933/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.10.2015 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючої судді Чішман Л.М.

секретаря Савіної Л.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, ОСОБА_3, третя особа - Житлово-будівельний кооператив №2 про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 міської ради, третя особа Житлово-будівельний кооператив №2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним право власності на ? частину квартири № 100, яка знаходиться за адресою: м. Житомир, проспект Миру, буд. 4 в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_4, яка померла 11.04.2014 року. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що після смерті його матері відкрилась спадщина за законом. Звернувшись до приватного нотаріуса ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_5 із заявою для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, йому було відмовлено, у звязку із тим, що відсутні документи, які підтверджують право власності на квартиру.

ОСОБА_3 06.08.2015 року звернувся до суду із зустрічною позовною заявою, в якій просить поділити спільне майно подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4, та визнати за ним право власності на ? частину квартири № 100, яка знаходиться за адресою: м. Житомир, проспект Миру, буд. 4. В обґрунтування своїх зустрічних вимог зазначив, що перебуваючи у шлюбі із ОСОБА_4 із 13.06.1965 року по 06.05.2000 рік за спільні кошти було набуте майно, а саме: трикімнатна квартира № 100 загальною площею 66,36 кв. м., житловою площею 38,4 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Житомир, пр-т Миру, буд. 4. Крім того, вказав, що за життя право власності на спірну квартиру ОСОБА_4 не оформила, а також колишнє подружжя в добровільному порядку не розділило спільну власність у визначеному законом порядку, у звязку із чим змушений звернутись до суду за захистом свої прав.

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом (представник відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_6 заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти задоволення зустрічної позовної заяви не заперечував.

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 просив суд визнати за ним право власності на ? частину спірної квартири.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради в судове засідання не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Представник третьої особи в судове засідання не зявилась, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, при винесенні рішення покладалась на розсуд суду.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши належність та допустимість доказів суд приходить до наступного висновку.

У відповідності ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Судом встановлено, що 11 квітня 2014 року померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія 1-ТП №239130. /а.с. 4/

Згідно копії свідоцтва про народження серії І-ЯК №167339 від 09.12.1969 року ОСОБА_4 являлась матірю ОСОБА_1. /а.с. 5/

Зі змісту копії витягу із державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища вбачається, що із 13.06.1965 ОСОБА_3 був чоловіком ОСОБА_4. /а.с. 25/

06.05.2000 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-ТП №062784 від 24.09.2014 року.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на ? частину квартири № 10, яка знаходиться за адресою: м. Житомир, проспект Миру, буд. 4, її було придбано спадкодавцем під час зареєстрованого шлюбу із ОСОБА_3

Згідно довідки виданої Житлово-будівельним кооперативом №2 від 10.10.2014 року за №744 пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 сплачено в 12.06.1992 року в повному обсязі.

Статтею 25 Цивільного кодексу України визначено, що цивільна правоздатність це здатність мати цивільні права та обовязки. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України прийняття спадщини може мати місце щодо всього спадкового майна. Якщо спадкоємець прийняв частину спадкового майна, він вважається таким, що прийняв усе спадкове майно.

Згідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. У першу чергу право на спадкування за законом згідно до ст. 1261 ЦК України мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя , який його пережив, та батьки.

Статтею 60 СК України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України в підпункті а п. 6 Постанови від 18.09.1987 року № 9 Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи та в підпункті а п. 11 Постанови від 22.12.1995 року № 20 Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності, у випадку сплати паю в ЖБК подружжям у період сумісного проживання за рахунок спільних коштів квартира після повної сплати пайового внеску є їх спільною сумісною власністю.

Отже, встановивши, що спірна квартира набута відповідачем за первісним позовом під час перебування у шлюбі із ОСОБА_4, а факт сплати паю у період сумісного проживання за рахунок спільних коштів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечувався, суд дійшов висновку, що квартира АДРЕСА_2 є спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_3

Згідно ч. 1 ст. 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 СК України у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, про задоволення первісних позовних вимог ОСОБА_1 та визнає право власності на спадкове майно після померлої матері ОСОБА_4, крім того, враховуючи, що спірна квартира є спільною сумісною власністю колишнього подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_3, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення зустрічних позовних вимог ОСОБА_3 та визнає право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_3

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 158, 212-215 ЦПК України та ст. ст. 319, 328, 392, 1220, 1222, 1261, ЦК України, ст. ст. 60, 69, 70 СК України суд,

ВИРІШИВ:

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2, в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_4, померлої 11.04.2014 року.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. М. Чішман