Провадження № 2/127/592/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

30.03.2015 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Бойко В. М.,

за участю секретаря Музики А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Парпуровецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державна нотаріальна контора Вінницького району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась з позовом ОСОБА_1 з вимогами визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, за його заповітом. Строк на прийняття спадщини визначити у три місця з дня прийняття судом рішення.

Позовні вимоги аргументовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3. Після його смерті відкрилась спадщина , відповідно до ст. 525 ЦК в ред. 1963 p., який діяв на той час батько залишив заповіт, в якому все майно він заповідав позивачу. Позивач вказує, що мати померла раніше батька крім позивача, у батьків був ще син, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 від раку легень.

Позивач зазначає, що за життя батько склав заповіт, згідно якого все майно він заповідав позивачу. В даний час позивач хоче оформити спадщину - яка залишилась після батька, проте необхідно поновити строк на прийняття спадщини, оскільки вважає, що вона пропустила строк на прийняття спадщини з поважної причини, так як хворіла тривалий час, потім після розпаду СРСР втратила документи, які були необхідні для прийняття спадщини, ці дані підтверджуються показаннями свідків.

Представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі позов підтримує в повному обсязі.

В судове засідання відповідачі не з'явилися з невідомих суду причин, хоча повідомлялися належним чином, повідомлення про причини неявки до суду не надійшло.

Керуючись ч.1 ст. 224 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Представник третьої особи надав заяву про розгляд справи без його участі при ухваленні рішення суду покладається на думку суду.

Судом по справі встановлені наступні юридичні факти та відповідні їм правовідносини:

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження виданим Вінницьким бюро РАЦС від 21.08.1956р. серія-НОМЕР_1. ( а.с.9)

Як вбачається з свідоцтва про смерть виданого відділом(бюро) ЗАЦС серія НОМЕР_2 ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а. с. 7)

Судом встановлено, що позивач по справі є спадкоємицею після смерті свого батька ОСОБА_7 за заповітом від 30.11.1978р. посвідченим секретарем ВК Парпуровецької сільської ради народних депутатів. (а.с. 8) Суд звертає увагу на відмінність по -батькові батька позивача: у свідоцтві про смерть зазначено «ОСОБА_3», а у заповіті «ОСОБА_3».

Як вбачається з листа Вінницької районної державної нотаріальної контори від 24.07.2014р. вбачається, що спадкова справа після смерті померлого ОСОБА_3 нотаріальною конторою не заводилась, що підтверджується також наданою інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 22.07.2014р. №37944158. ( а. с. 49-50)

Відповідно до ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Ст. 60 ЦПК України встановлено, що - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до п.1 Постанови пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України ( 435-15 ) (далі - ЦК), законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII ( 3425-12 ) "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV ( 2709-15 ) "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК ( 435-15 ), якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР ( 1540-06 ) (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК ( 435-15 ) і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Ст. 534 ЦК УРСР визначено, що кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР в ред..1963 року, дії, які свідчать про прийняття спадщини якщо спадкоємець фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Ст. 550 ЦК УРСР визначено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти

належного йому майна.

Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, враховуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини суд приходить до висновку, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, а отже задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує, те що вона хворіла тривалий час, а також після розпаду СРСР втратила документи, які були необхідні для оформлення спадщини йому, проте позивачем не надано суду жодних доказів в обгрунтування обставин вказаних в позові.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. ЦК УРСР 534, 549, 550 п 1 ПП Верховного суду України « Про судову практику у справах про спадкування»від 30.05.2008р. № 7, ст.ст.15, 88, 208, 209, 213,215, 222, 223 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Парпуровецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державна нотаріальна контора Вінницького району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний термін з дня його проголошення.

Суддя: