Справа № 758/9668/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

26 жовтня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Богінкевич С. М. ,

при секретарі - Потапьонок К. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Житлово-будівельного кооперативу «Приборист-3» та третя особа: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкова Зінаїда Іванівна про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась з даним позовом до суду, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є дочкою ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року після смерті її матері - ОСОБА_5 відкрилась спадщина на невизначену частку квартири АДРЕСА_1, у зв'язку з чим 28.03.2015 року вона звернулась до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкової З.І. із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої було заведено спадкову справу за № 2/2015.

Зазначає, що 27.06.2015 року вона звернулась до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкової З.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену квартиру, однак, відповідно до постанови приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишковою З.І. від 27.06.2015 року № 215/02-32 їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену квартиру, оскільки спадкодоємцем не надано правовстановлюючий документ на квартиру.

Враховуючи вищезазначене, вона змушена була звернутись з позовом до суду та просить визнати за нею право власності на спадкове майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, а саме - квартиру АДРЕСА_1.

Позивачка в судове засідання не з'явилась, як вбачається з матеріалів справи, про час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, однак подала до суду заяву в якій позов підтримала, просила його задоволити повність з підстав, викладених в ньому та проводити розгляд справи у її відсутності на підставі всіх наявних доказів, долучених до матеріалів справи.

Представник відповідачів у судове засідання не з'явились, як вбачається з матеріалів справи, про час та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, причини неявки до суду не повідомили, тому суд з урахуванням положення п. 5 ст. 74, ст. 224 ЦПК України та заяви позивачки, в якій вона не заперечувала проти такого розгляду справи, приходить до висновку про можливість слухати справу у їх відсутність на підставі всіх наявних доказів, долучених до матеріалів справи.

Третя особа приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкова З.І. у судове засідання 26.10.2015 року не з'явилась, як вбачається з матеріалів справи, про час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, однак надіслала до суду заяву, у якій просила проводити судовий розгляд у її відсутності тому суд приходить до висновку про можливість слухати справу у їх відсутність на підставі всіх наявних доказів, долучених до матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних і юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України та ч. 4 ст. 60 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка є дочкою ОСОБА_4 та ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2, виданого Музичанською сільською радою Києво-Святошинського району 22.05.1968 року (а.с.8) та свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3, виданого Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м.Києва з філією Державного Центру розвитку сім'ї від 06.08.1996 року (а.с.9).

Судом встановлено, що згідно ордеру НОМЕР_4 (а.с.14), виданого Виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів 01.02.1985 р., на підставі рішення виконкому Київської ради народних депутатів від 14.12.1984 р. № 1063/3, батьку позивачки - ОСОБА_4 було надано право на зайняття трьохкімнатної квартири загальною житловою площею 41,25 кв.м. в окремій квартирі АДРЕСА_1. Сім'я ОСОБА_4 на момент видачі ордеру складалась з п'яти осіб: - ОСОБА_4 (батько), ОСОБА_5 (син), ОСОБА_13 (невістка), ОСОБА_6 (дружина), ОСОБА_7 (дочка).

Крім того, слід зазначити, що на виконання п. 3 постанови Ради Міністрів Української РСР від 28 серпня 1986 р. № 513 «Про увічнення пам'яті Героя Соціалістичної Праці, народної артистки СРСР Н.М. Ужвій» рішенням виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів від 4 грудня 1986 року № 1180 «Про перейменування проспекту Паркового на вулицю Наталії Ужвій» проспект Парковий в м. Києві було перейменовано на вулицю Наталії Ужвій (а.с.15).

21.04.1989 року помер батько позивачки - ОСОБА_4, в зв'язку з чим ОСОБА_6, як дружині померлого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Мінаковою М.М. 01.03.1990 року було видано свідоцтво про право власності на 1/2 частину спільного майна подружжя - паєнакопичення в сумі 5 881 руб. (на половину вказаної суми як дружині), яке знаходиться в житлово-будівельному кооперативі Подільського району м. Києва «Приборист-3».

Також, 01.03.1990 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Мінаковою М.М. видано Свідоцтво про право на спадщину за законом, згідно якого спадкоємцями майна ОСОБА_4 - паєнакопичення в сумі 2 940,50 руб., яке знаходиться в житлово-будівельному кооперативі Подільського району м.Києва «Приборист-3», та яке належало померлому на підставі довідки №18, виданої кооперативом 21.02.1990 р., - в рівних частинах кожний є: дочка - ОСОБА_7 та дружина - ОСОБА_6.

На підставі протоколу загальних зборів уповноважених ЖБК «Приборист-3» від 15.11.1989 р., протоколу житлової комісії від 27.12.1990 р. № 92/4-90 згідно рішення № 225 Київської міської ради народних депутатів від 26.04.1991 р. в зв'язку зі смертю ОСОБА_4 його дружину ОСОБА_5 та її дочку прийнято в члени житлово-будівельного кооперативу та переведено на ОСОБА_5 особовий рахунок трикімнатної квартири АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до довідки ЖБК «Приборист-3» балансова вартість квартири АДРЕСА_1, в якій проживала померла мати Позивачки - ОСОБА_5 станом на 01.12.1990 р. становила 13 957 руб., яку ОСОБА_5, повністю погасила 03.08.1992 року, що підтверджується довідкою ЖБК «Приборист-3» № 07 від 21.04.2015 р.

Згідно Інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна КВ-2015 № 15408 від 12.06.2015 р. право власності на квартиру АДРЕСА_1 не реєстровано.

Крім того, відповідно до довідки за Формою №3 ЖБК «Приборист-3» №06 від 19.08.2015 р. у вищезазначеній квартирі зареєстровані позивачка - з 21.06.1985 р., ОСОБА_11 (чоловік) - з 02.12.1997 р. та ОСОБА_12 (дочка) - з 19.03.1996 р.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5, виданого ВДРАЦС у м.Києві ІНФОРМАЦІЯ_2 року (а.с.10) мати позивачки - ОСОБА_5 померла, у зв'язку з чим після неї відкрилась спадщина на невизначену частку квартири АДРЕСА_1. Померла ОСОБА_5 була зареєстрована у вищезазначеній квартирі з 21.06.1985 р. по 21.11.2000 р., що підтверджується довідкою «Приборист-3» від 19.08.2015 р. № 07.

Судом встановлено, що 28.03.2015 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкової З.І. з заявою про прийняття спадщини після померлої матері - ОСОБА_5, на підставі якої було заведено спадкову справу за № 2/2015 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 (а.с.44). Крім того, у подальшому позивачка звернулась до третьої особи з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену квартиру, однак постановою приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишковою З.І. від 27.06.2015 року № 215/02-32 останній було відмову у вчиненні нотаріальної дії Позивачці було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки питання визначення належності вказаного нерухомого майна спадкодавцю не було вирішено (а.с.25).

Відповідно до п.216 "Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2004 № 20/5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 3 березня 2004 р. за № 283/8882: "Видача свідоцтва про траво на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна, у тому числі наявності чи відсутності податкової застави та інших застав за даними відповідних реєстрів.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності, а в місцевостях, де інвентаризація не проводилась, - довідку відповідного органу місцевого самоврядування.".

У зв'язку з вищевикладеним, у державного нотаріуса дійсно були відсутні підстави для видачі позивачці свідоцтва про на спадщину за законом на зазначене нерухоме майно.

Згідно положень ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положенням ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, а якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Таким чином, оцінюючи в сукупності всі докази зібрані по справі, суд приходить до висновку про те, що позов ОСОБА_1 обґрунтований та знайшов своє доведення в ході судового розгляду, а тому підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст.ст. 328, 331, 375, 376, 1278 ЦК України, ст.ст. 10, 27, 31, 57-60, 209, 212, 214, 215, 224 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Житлово-будівельного кооперативу «Приборист-3» та третя особа: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Апишкова Зінаїда Іванівна про визнання права власності в порядку спадкування - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва, шляхом подачі в десятиденний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом шляхом ухвалення та письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя С. М. Богінкевич