Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа №377/797/15-ц

Провадження №2/377/330/15

05 жовтня 2015 року Славутицький міський суд Київської області у складі: головуючої - судді Теремецької Н.Ф., при секретарі: - Щуковській А.М.,

за участю сторін:

позивачки ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

УСТАНОВИВ:

22 липня 2015 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивачка просить розірвати шлюб з відповідачем, зареєстрований 21 липня 1996 року у Кузьминській сільській раді Красилівського району Хмельницької області, актовий запис № 8.

Позовні вимоги позивачка обґрунтувала тим, що незважаючи на тривалий час шлюбу та наявність двох спільних дітей, у сторін так і не склалися нормальні сімейні стосунки, в них зовсім різні погляди на сімейне життя, подружні права та обов'язки. Біля року чоловік не працює, не займається вихованням та утриманням дітей, не приймає участі у вирішенні проблем сім'ї та дітей, внаслідок чого вони з чоловіком припинили шлюбні стосунки, перестали вести спільне господарство, у кожного свій окремий бюджет, тобто сім'я фактично розпалася і шлюб існує формально.

Ухвалою суду від 3 вересня 2015 року за клопотанням відповідача було надано подружжю строк для примирення - один місяць та зупинено провадження у справі.

Ухвалою суду від 5 жовтня 2015 року по закінченню місячного строку для примирення провадження у справі відновлено та продовжено судовий розгляд.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги та просила задовольнити. Суду пояснила, що чоловік фактично живе сам для себе, його не цікавить життя дітей та родини в цілому, він не працює і не дбає про матеріальне становище дітей та сім'ї, тому шлюбні відносини між ними припиненні, а шлюб носить формальний характер. Після надання строку для примирення він не намагався примиритися з нею.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав. Суду пояснив, що протягом наданого судом строку на примирення йому не вдалося налагодити сімейні відносини з дружиною, тому він згоден на розірвання шлюбу між ними, проте вважає, причиною розірвання шлюбу є матеріальні інтереси позивачки, яка в подальшому хоче позбавити його житла.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 21 липня 1996 року Кузьминською сільською радою Красилівського району Хмельницької області, копія якого долучена до справи, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 21 липня 1996 року зареєстрували шлюб, про що був здійснений актовий запис № 8. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловіку ОСОБА_3, дружині ОСОБА_3.

Під час шлюбу в них народилося двоє дітей: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьком яких є відповідач, матір'ю - позивачка, що підтверджується свідоцтвами про народження, копії яких долучені до матеріалів справи, і які за домовленістю сторін залишаються проживати разом з позивачкою.

Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка, примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.2 ст.18, п.3 ст.51, ч.3 ст.56, ч.1 ст.110 СК України дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред'явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним з подружжя.

Відповідно до ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Сторони підтвердили ті обставини, що подружжя між собою не спілкується, шлюбні відносини не підтримує, в кожного окремий бюджет, між ними склалися неприязнені відносини. Після надання строку для примирення сімейні відносини у подружжя не відновилися, примиритися їм не вдалося. Таким чином, сім'я фактично розпалася і шлюб між подружжям набув формальних ознак.

Як встановлено судом, подружжя своїми правами не користується, свої обов'язки не виконує, взаємовідносини, що склалися між подружжям, не притаманні сім'ї і не відповідають інтересам подружжя та їхнім дітям. Можливості примирення подружжя та відновлення нормальних сімейних відносин суд не вбачає.

Враховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу, передбачених ч.2 ст.110 СК України, суд вважає за необхідне позов про розірвання шлюбу задовольнити, оскільки позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що не суперечать закону та не порушують права інших осіб.

Як вбачається з пояснень сторін, спір щодо розподілу сумісно нажитого майна та спір щодо матеріального утримання дітей між ними буде вирішуватися в судовому порядку.

У відповідності до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно заяви позивачки після розірвання шлюбу вона бажає іменуватися прізвищем ОСОБА_6.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 209, 213 - 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 21 липня 1996 року у Кузьминській сільській раді Красилівського району Хмельницької області, актовий запис № 8.

Після розірвання шлюбу залишити прізвище дружини ОСОБА_3.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати по оплаті судового збору в сумі 243 гривні 60 копійок.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Славутицький міський суд. Апеляційна скарга може бути подана протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. Ф. Теремецька