Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2015 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Абсалямової А.Р.,

у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові розглянувши цивільну справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа - Харківська державна нотаріальна контора № 3 про встановлення факту родинних відносин,-

в с т а н о в и в :

Заявник звернулася до суду із заявою, якою просить встановити той факт, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір'ю ОСОБА_1; встановити той факт, що ОСОБА_3, померлий ІНФОРМАЦІЯ_3. та ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, перебували у шлюбі, зареєстрованому 10.11.1966р. Київським ЗАГС м. Харкова, актовий запис № 836 та біли чоловіком і дружиною.

Обґрунтовуючи доводи заяви зазначає, що її батькам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 належала на праві власності квартира АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_3. батько помер і спадщину після його смерті прийняла його дружина - матір заявниці, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір заявниці. Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, виявлено, що у свідоцтві про народження заявниці прізвище матері записано російською мовою як «ОСОБА_2», однак в інших документах прізвище матері є «ОСОБА_2» Такі розбіжності не дають права на оформлення спадщини після смерті батьків.

В судовому засіданні заявниця, її представник підтримали викладені обставини і просять заяву задовольнити.

Представник зацікавленої особи в судове засідання не з'явився, надавши заяву про слухання справи за його відсутності.

Суд, вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи та надані докази, вислухавши свідків, вважає заяву такою, що підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Відповідно до правил п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факт родинних відносин.

Так, із копії повторного свідоцтва про одруження № НОМЕР_1 від 01.06.1972р. вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 10.11.1966р. зареєстрували шлюб (а.с.5).

Із копії свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 від 21.09.1973р. вбачається. що батьками ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.6).

Також встановлено, що прізвище заявниці до реєстрації шлюбу було «ОСОБА_2», а після розірвання шлюбу прізвище залишено як «Абальмас», що підтверджено копіями витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища та свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.12,13).

Далі, із копії свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_3 від 29.01.2004р., актовий запис № 353 вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.4).

Із копії свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_4 від 08.11.2014р., актовий запис № 15942, вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.10).

Із довідки КП «Жилкомсервіс» від 17.07.2015р. вбачається. що за адресою: АДРЕСА_1 постійно проживали та зареєстровані ОСОБА_2, ОСОБА_3 (а.с.11).

Також встановлено, що власниками вищевказаної квартири є ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що вбачається із копії свідоцтва на право власності на житло (а.с.8).

Отже, суд аналізуючи вищевикладене надійшов до висновку, що при перекладі прізвища «ОСОБА_2» виникли розбіжності у перелічених документах і вищенаведене свідчить, що ОСОБА_2 є матір'ю заявниці і те, що батьки останньої: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі.

Вказані факти також знайшли своє підтвердження поясненнями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7

Таким чином, суд прийшов до висновку, що є правові підстави для задоволення заяви.

Встановлення фактів має для заявника юридичне значення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212, 215, 256 ч.1 п. 1 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є матір'ю ОСОБА_1.

Встановити факт того, що ОСОБА_3, померлий ІНФОРМАЦІЯ_3. та ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, перебували у шлюбі, зареєстрованому 10.11.1966р. Київським ЗАГС м. Харкова, актовий запис № 836 та були чоловіком та дружиною.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова, шляхом подачі протягом десяти днів з дня оголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя