Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2015 року смт. Близнюки Близнюківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Лобановської С.М.,

з участю секретаря Шевченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, подану представником ОСОБА_2, до Верхньосамарської сільської ради Близнюківського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Близнюківський районний нотаріальний округ Харківської області,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року батька ОСОБА_5, посилаючись на те, що після його смерті залишилася спадщина, а саме - земельна ділянка, площею 3,7842 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Верхньосамарської сільської ради Близнюківського району Харківської області, майновий пай та житловий будинок, розташований в с. Варварівка Близнюківського району Харківської області.

10 серпня 2015 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Близнюківського районного нотаріального округу Харківської області із заявою про прийняття спадщини, де їй було повідомлено, що нею пропущено строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

ОСОБА_1 зазначає, що іншими спадкоємцями ОСОБА_5, які мають право на оформлення спадщини, є її мати - ОСОБА_4 та брат - ОСОБА_3

Позивач вказує, що у встановлений законодавством шестимісячний строк вона спадщину не прийняла у зв'язку з тим, що мала тяжке матеріальне становище, крім того її постійним місцем проживання є м. Костянтинівка Донецької області, де відбувалися військові дії, в зв'язку з чим вона не могла вчасно виїхати для оформлення спадщини.

При таких обставинах ОСОБА_1 вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, в зв'язку з чим просить визначити для цього додатковий строк.

У судове засідання позивач та її представник не з'явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та прохають позов задовольнити (а.с.33,46).

Представник відповідача - Верхньосамарський сільський голова Близнюківського району Харківської області та третя особа - приватний нотаріус Близнюківського районного нотаріального округу Харківської області надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечують (а.с.49,37).

Треті особи - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання також не з'явились, направили поштою заяви про розгляд справи без їх участі, проти задоволення позовної заяви не заперечують (а.с.45,47).

Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Таким чином справа розглянута у відсутності сторін.

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, які є належними, допустимими і достовірними у їх сукупності, суд знаходить за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Виходячи із змісту ч.1 ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_5, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 29 серпня 2014 року виконавчим комітетом Верхньосамарської сільської ради Близнюківського району Харківської області (а.с.15).

Відповідно до Державного акту про право приватної власності на землю серії НОМЕР_2, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №402, ОСОБА_5 належала земельна ділянка площею 3,7842 га, яка розташована на території Верхньосамарської сільської ради Близнюківського району Харківської області (а.с.16).

Згідно до ст. 1216 ЦК України - спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України - часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_5, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 року, з якого починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями.

Згідно наданих в судове засідання інформаційних довідок зі спадкового реєстру №41720977 від 06 жовтня 2015 року та №41867596 від 21 жовтня 2015 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_5 спадкова справа не заводилась (а.с.53,57).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України - у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, що визначено ст. 1261 ЦК України.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданого 14 липня 1972 року Костянтинівським будинком щастя Донецької області, та свідоцтва про народження серії НОМЕР_4, виданого 6 червня 1979 року Костянтинівським міськвідділом РАЦС Донецької області, померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_5 був батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7,12).

Після реєстрації шлюбу ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 отримала прізвище «ОСОБА_1», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5, виданого 02 листопада 1991 року відділом РАЦС Костянтинівського міськвиконкому Донецької області (а.с.8).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження пояснення позивача стосовно того, що вона 10 серпня 2015 року зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте приватний нотаріус Близнюківського нотаріального округу Харківської області повідомила їм, що вона пропустила строк, необхідний для оформлення спадщини після померлого батька, як вбачається з довідки №269/01/16 від 10 серпня 2015 року(а.с.16).

Обставини, на які посилається позивач як на підстави пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року батька ОСОБА_5 заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_5 пропущено з поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, визнання представником відповідача пред'явленого позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними, та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року батька ОСОБА_5 в межах трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Близнюківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя С.М. Лобановська