ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6913/15-ц
провадження № 2/753/4173/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" серпня 2015 р.Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.

при секретарі - Цибулюк М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства Інформаційне агентство «Експресінформ», ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідача Приватного акціонерного товариства Інформаційне агентство «Експресінформ» про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в мережі Інтернет на сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 було опубліковано статтю під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2»), в якій від її імені викладено неіснуюче інтерв'ю та поширено завідомо неправдиву інформацію про протиправний вплив на правосуддя, втручання у судовий процес, підрив довіри до правосуддя, неналежне фінансування судів; про вчинення нею тиску на суд, протиправні домовленості з суддями в частині прийняття рішень на її користь; про висунення її кандидатури на посаду голови Печерського районного суду м. Києва, про визнання її першості колегами - суддями, про попереднє (відтак - незаконне) схвалення її кандидатури посадовими особами адміністрації Президента України (зокрема, ОСОБА_7, заступником голови Адміністрації Президента); про прийняття завідомо неправосудних рішень, узгоджених з Генеральною прокуратурою України та іншими правоохоронними органами, включаючи незалежність суду. Наголошує на тому, що жодних інтерв'ю виданню Інформаційне агентство «Експресінформ» чи іншим ЗМІ з даного приводу не надавала взагалі. Більш того, стверджує, що викладена інформація в цілому створена іншою особою для дискредитації її особи та вчинення протиправного тиску на суд у резонансних суспільно значимих справах, є прямим звинуваченням її у скоєнні кримінальних правопорушень, яких вона ніколи не вчиняла, а відтак вважає, що дана стаття (як і інформація, що в ній викладена) є недостовірною, порушує її честь, гідність та ділову репутацію. На підставі викладеного позивач звернулась із відповідним позовом до суду.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14.04.2015 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22.06.2015 року залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства Інформаційне агентство «Експресінформ» про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації в якості співвідповідача - ОСОБА_4.

25.06.2015 року позивач подала до суду змінену позовну заяву, в якій просила суд визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права ОСОБА_2 інформацію, розміщену відповідачами в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2»), - в цілому;

-зобов'язати Інформаційне агентство «Експресінформ» та ОСОБА_4 протягом 10 робочих днів з часу набрання рішенням законної сили спростувати недостовірну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киэва ОСОБА_2»), - шляхом опублікування на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» http://ei.com.ua статті наступного змісту:

«Спростування інформації! 23.02.2015 року на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 було оприлюднено недостовірну інформацію про ОСОБА_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2»). Повідомляємо, що ОСОБА_2 не надавала інтерв'ю (коментарі) Інформаційному агентству «Експресінформ», а викладена за вище вказаним посиланням інформація є недостовірною в повному обсязі. Рішенням Дарницькогорайонного суду м. Києва (дата його ухвалення) вказана інформація визнана недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права ОСОБА_2;

-зобов'язати Інформаційне агентство «Експресінформ» та ОСОБА_4 вилучити недостовірну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского судо г. Киэва ОСОБА_2»), - в цілому.

В судове засідання позивач не з'явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала у повному обсязі, не заперечувала проти винесення заочного рішення.

Відповідачі в судове засідання не з'явився, хоча повідомлялися судом про місце і час розгляду справи, заяви про відкладення розгляду справи не надали, причини неявки не повідомили. Поштове повідомлення від Інформаційного агентства «Експресінформ» повернулось до суду за закінченням терміну зберігання. Про місце і час розгляду справи ОСОБА_4 був повідомлений належним чином, про що свідчить його підпис на повідомленні про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.5 ст.74 ЦПК України, у разі ненадання фізичними особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам-підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. У разі відсутності особи, яка бере участь у справі, за адресою її місця проживання або місця реєстрації, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їй належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, суд відповідно до ч. 4 ст. 169, ст. 224 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено і це вбачається із матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в мережі Інтернет на сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 було опубліковано статтю під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2») такого змісту:

«- В последнее время в политической среде все чаще звучат тезисы о необходимости проведения новой судебной реформы. Нужна ли сейчас эта реформа, и с чего ее стоило бы начать?

- Весь цивилизационный опыт свидетельствует о том, что универсальный показатель состояния общества - это состояние судопроизводства в стране. Полагать, что само по себе законодательство, каким бы безупречным оно ни было, способно гарантировать правовое и демократическое государство - это опасная правовая иллюзия. Если в судопроизводстве кризис, то в кризисе и все общество, потому что правосудие - это средство обеспечения реализации демократических принципов жизни человека в государстве.

Люди устали от поверхностных реформ судебной системы. Я уверена, что гражданина интересует его надежная защита, институция, в которой он был бы уверен, что защитит свои права. Именно поэтому срочными вопросами, которые должна решить судебная реформа, являются: эффективность судебной власти, ее независимость, уважение к суду, независимость при формировании финансирования судебной власти, обеспечение безусловного исполнения судебных решений.

- Насколько эффективной может быть судебная реформа в стране, где судебные решения элементарно не исполняются?

- Обеспечение реального правосудия возможно только в том случае, когда участники производства, другие лица будут уверены в том, что судебное решение будет исполнено в установленный срок, в полном объеме и без необоснованных промедлений.

Европейский суд по правам человека отмечает, что исполнение любого судебного решения является неотъемлемой стадией процесса правосудия и весомым компонентом доступа к правосудию. С позиции суда было бы иллюзорным, если бы правовая система государства позволяла в ущерб одной из сторон оставлять неисполненным окончательное, обязательное судебное решение. Исполнение решения или постановления любого суда следует считать неотъемлемой частью справедливого судебного разбирательства.

- А какая сейчас в Украине ситуация с выполнением судебных решений?

- Всем известна печальная статистика: в 70% случаев наши граждане обращаются в Европейский суд по правам человека из-за неисполнения судебных решений национальных судов.

- Сегодня в судебной системе немало «болевых точек». Это, в частности, и общественное недоверие. С чем связана такая проблема?

- Ситуацию, сложившуюся вокруг судебной системы, можно считать составляющей разрушения правосудия. Вмешательство в деятельность судов и судей со стороны властных и политических субъектов, общественных организаций, прямое или косвенное давление, в т. ч. путем обнародования недостоверной информации через СМИ - все это является ничем иным, как лишением себя же независимого судопроизводства.

С 1991 г. мы имеем постоянное недофинансирование судебной власти. Такое постоянное унижение судебной власти по сравнению с исполнительной и законодательной также приводит к подрыву доверия к судопроизводству. Ведь будет ли человек доверять суду, который находится в заброшенном помещении, когда рядом органы исполнительной власти, правоохранительные органы размещены в красивых зданиях, чем декларируют свой статус, свое место в обществе, а также формируют для себя положительный имидж через СМИ? Может ли человек доверять тому, кто сам является бедным просителем, беззащитным перед состоятельными и сильными?

- Лично Вы тоже становились объектом критики со стороны СМИ, в частности

- за осуществление давления на суд во время бракоразводного процесса.

- Это были элементы заказной информационной кампании, направленной на мою дискредитацию. Но у ее организаторов не получилось достичь желаемого результата, так как им не удалось найти во всей моей деятельности ни одного нарушения, за которое можно было бы ухватиться. Что же касается развода с моим бывшим мужем, то я считаю это сугубо своим личным делом. Конечно, при разделении имущества суд принял мою сторону, но это естественно, потому что я тоже работаю судьей. Мы же коллеги. И как коллеги нашли общий язык, указали моему бывшему супругу на его место.

- И все же, какова политика суда, в котором Вы работаете, в восстановлении доверия к судебной системе? Как Вы укрепляете веру людей в силу закона?

- Человек, его жизнь и здоровье, неприкосновенность и безопасность являются в Украине наивысшей социальной ценностью. Это выражение из Конституции стало ключевым для коллектива Печерского районного суда. Акцент на человеке укрепляет уважение к себе и к другим. Без этого извечная национальная мечта о создании и развитии новой Украины так и останется утопией, а не весомой реалией европейской цивилизации. Уважение к суду начинается с уважения к человеку, к личности со стороны как работников аппарата суда, так и судей.

В апреле состоятся выборы председателя Печерского суда, и я уверена, что заняв этот пост, смогу сделать намного больше для восстановления доверия к суду. Уже сейчас я получаю поддержку всего коллектива суда, мои коллеги признают мое первенство. С уверенностью могу сказать, что имею наивысшие шансы занять должность председателя суда. Меня уже вызывали в Администрацию президента Украины, где на встрече с ОСОБА_7 была согласована моя кандидатура на этот пост.

После избрания я буду работать в том числе и над налаживанием продуктивных взаимоотношений с Генеральной прокуратурой Украины и другими правоохранительными органами. Не может быть в суде такой практики, что прокуратура просит об аресте подозреваемого, а суд отказывает. Мы будем работать в тандеме с прокуратурой.

- Вы неоднократно акцентировали внимание на проблеме независимости украинских судей. Не считаете ли Вы, что перечисленные проблемы могут стать на пути европейского будущего нашей страны?

- Отсутствие независимых судов или даже только впечатление, что суды не являются свободными, подрывает доверие к правосудию. Если судопроизводство считают несправедливым или политизированным, а доступ к судам воспринимается как неравный, через выборочное судебное преследование, разрушается вера людей в эти институты. И это оказывает ужасное влияние на международный имидж страны.

В условиях глобализированной экономики, где развивающиеся страны борются за прямые иностранные инвестиции, отсутствие объективных и эффективных средств разрешения споров создает лишний риск для инвесторов и отпугивает иностранные и внутренние инвестиции, которые имеют решающее значение для экономического роста Украины. Поэтому независимая и эффективная судебная ветвь власти также имеет важное значение для дальнейшего экономического развития страны. Не надо питать иллюзий по этому поводу - способность Украины оставаться конкурентоспособной в условиях современной экономики зависит, в частности, и от наличия свободной, независимой судебной системы».

Звертаючись до суду з позовом позивач стверджує, що у вищезгаданій статті від її імені викладено неіснуюче інтерв'ю та поширено завідомо неправдиву інформацію про протиправний вплив на правосуддя, втручання у судовий процес, підрив довіри до правосуддя, неналежне фінансування судів; про вчинення нею тиску на суд, протиправні домовленості з суддями в частині прийняття рішень на її користь; про висунення її кандидатури на посаду голови Печерського районного суду м. Києва, про визнання її першості колегами - суддями, про попереднє (відтак - незаконне) схвалення її кандидатури посадовими особами адміністрації Президента України (зокрема, ОСОБА_7, заступником голови Адміністрації Президента); про прийняття завідомо неправосудних рішень, узгоджених з Генеральною прокуратурою України та іншими правоохоронними органами, включаючи незалежність суду. Наголошує на тому, що жодних інтерв'ю виданню Інформаційне агентство «Експресінформ» чи іншим ЗМІ з даного приводу не надавала взагалі.

Таким чином, відбулося поширення недостовірної та неправдивої інформації, шляхом викладення неіснуючого інтерв'ю.

Створивши та розповсюдивши через мережу Інтернет недостовірну інформацію було порушено особисті немайнові права позивача, а саме - права на повагу честі, гідності, що гарантовані ч. 1 ст. 270 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. З Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 68 Конституції України встановлено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно з частиною другою статті 124 Конституції України право на звернення до суду в разі поширення засобами масової інформації недостовірної інформації, яка порушує особисті немайнові права фізичної чи юридичної особи, є безумовним.

Відповідно до ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Відповідно до положень ст. 32 Конституції України кожен має право вимагати в судовому порядку спростування недостовірної інформації, що порочить його честь і гідність та членів його сім'ї.

Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров'я, життя; честь, гідність і ділова репутація, (ст. 201 ЦК України).

Відповідно до ст. 297 ЦК, кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі ст. 299 ЦК фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків.

Відповідно до п.19 Постанови ПВСУ №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що інформації, що міститься в статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2») містить саме недостовірні дані, а не оціночні судження.

Відповідно до п.15 Постанови ПВСУ №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Таким чином, має місце наявність всіх чотирьох обставин, поширена недостовірна інформація щодо фізичної особи завдає шкоди її немайновим благам.

Поширена інформація стосовно позивача нічим не підтверджується, є недостовірною та носить негативний характер щодо неї. Вищевикладена інформація не має статусу офіційної, не підтверджена жодними органами державної влади України, в тому числі обвинувальним вироком суду чи судовим рішенням у цивільній справі.

Відповідно до Постанови ПВСУ № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Поширені відомості не відповідають дійсності і одночасно порушують особисті немайнові права позивача, такі, як право на повагу до гідності, честі та ділової репутації, є порушенням інформаційного імунітету, гарантованого Конституцією України кожному громадянину.

Відповідачами не надано до суду жодного доказу на підтвердження того, що поширена інформація є правдивою.

На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами вирішити за правилами ст. 88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 13, 60, 88, 179, 209, 212-215, 294, 296 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства Інформаційне агентство «Експресінформ», ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації - задовольнити.

Визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права ОСОБА_2 інформацію, розміщену відповідачами в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2»), - в цілому;

-зобов'язати Інформаційне агентство «Експресінформ» та ОСОБА_4 протягом 10 робочих днів з часу набрання рішенням законної сили спростувати недостовірну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киэва ОСОБА_2»), - шляхом опублікування на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» http://ei.com.ua статті наступного змісту:

«Спростування інформації! 23.02.2015 року на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 було оприлюднено недостовірну інформацію про ОСОБА_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского суда г. Киева ОСОБА_2»). Повідомляємо, що ОСОБА_2 не надавала інтерв'ю (коментарі) Інформаційному агентству «Експресінформ», а викладена за вище вказаним посиланням інформація є недостовірною в повному обсязі. Рішенням Дарницькогорайонного суду м. Києва (дата його ухвалення) вказана інформація визнана недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права ОСОБА_2;

-зобов'язати Інформаційне агентство «Експресінформ» та ОСОБА_4 вилучити недостовірну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «Експресінформ» за посиланням http://ei.com.ua/news/ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» («О том, какой должна быть судебная реформа, и какие первоочередные задачи стоят перед украинской Фемидой, в ексклюзивном комментарии рассказала судья Печерского судо г. Киэва ОСОБА_2»), - в цілому.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства Інформаційне агентство «Експресінформ» () на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 121,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 121,80 грн.

За письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії заочного рішення до суду першої інстанції, заочне рішення може бути переглянуто судом, який постановив рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк, протягом якого розглядатиметься заява відповідача про перегляд заочного рішення, не включається до строку на апеляційне оскарження.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА