Провадження № 2/760/7618/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним свідоцтва про спадщину та продовження строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

29.09.2015 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 (відповідач-1), Київської міської ради (відповідач-2), третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним свідоцтва про спадщину та продовження строку для прийняття спадщини.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначила відповідачем - 1 - ОСОБА_2, відповідачем - 2 - Київську міську раду.

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

Однак, позивач у позовній заяві не обґрунтував яким чином відповідач - 2 порушив, не визнав або оспорив права, свободи чи інтереси ОСОБА_1, не зазначив відповідні докази на підтвердження цих обставин та не пред'явив позовні вимоги до цього відповідача.

Крім цього частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що «до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору».

Позивач додав до позовної заяви квитанцію № ПН1274 від 23.09.2015 про сплату судового збору в розмірі 487,20 грн.

Абзац 2 частини третьої статті 6 Закону «Про судовий збір» передбачає, що «у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру».

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Позивач подав цивільний позов, в якому об'єднав дві самостійні вимоги немайнового характеру, однак оплатив судовий збір у розмірі 487,20 грн., тобто лише за одну позовну вимогу.

Таким чином, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 487,20 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, утримувач коштів ГУДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу 22030001; 050, «судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання нової, належним чином оформленої позовної заяви, а також належного доказу сплати судового збору.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва про спадщину та продовження строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко