справа №619/4927/15-ц
провадження №4-с/619/25/15
У Х В А Л А

Іменем України

21 грудня 2015 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Кононихіної Н.Ю.

за участю секретаря Мєщан І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі скаргу ОСОБА_1 на дії та бездіяльність державного виконавця відділу Державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції Харківської області де заінтересованими особами є Дергачівський РУЮ Харківської області і ОСОБА_2 ,

встановив

ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить визнати неправомірною бездіяльність державного виконавця ВДВС Дергачівського РУЮ, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є інвалідом з дитинства 1 групи, пересувається в інвалідному візку, страждає важкою формою ДЦП. Його батько ОСОБА_2, є власником ? частини квартири, в якій прописаний. Рішенням Жовтневого суду м. Дніпропетровська від 20.11.2002 року присуджено стягнення аліментів на повнолітнього непрацездатного сина в розмірі ? частини всіх доходів батька. У ВДВС м Дергачі відкрито виконавче провадження №46545181 про стягнення аліментів з батька ОСОБА_2 Борг по аліментах згідно з розрахунками ВДВС м Дергачі на 01.04.2015 року склав 36002,11 грн. За 2 виконавчими листами Дергачівського суду від 25.04.2014 року батько повинен 11296 грн. Відносно цих 2-х виконавчих листів, спрямованих ОСОБА_1 цінним листом до ВДВС м. Дергачі йому не прислали документа про відкриття провадження по них. Щоб він зміг отримати борг по аліментах, ВДВС м. Дергачі виставили на торги 1/4 частину квартири, що належить батькові-боржнику ОСОБА_2 Торги проходили в 2013-2014 р.р., але через брак покупця не відбулися. Дата закінчення торгів невідома. Так як ОСОБА_1 є інвалідом 1 гр. проживає в м. Дніпропетровську не має можливості приїжджати у м. Дергачі інформацію від ВДВС отримує з великим запізненням або не отримує взагалі, навіть якщо пише нескінченні заяви або намагається додзвонитися. Тому не з його вини сталася ситуація, коли після торгів пройшли строки (за законом 15 днів) в термін яких він міг заявити державному виконавцю про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно замість боргу по аліментах. Державний виконавець належним чином і вчасно не сповістив ОСОБА_1 про результат аукціону, що не зв'язався з ним, щоб він встиг укластися із заявою в 15 денний термін, хоча державний виконавець знав про його намір взяти1/4 квартири батька замість боргу по аліментах. Державний виконавець знає його телефон та адресу електронної пошти, але не зв'язалася з ним чи його представником мамою ОСОБА_3 ні одним із способів. Пізніше він дізнався, що його батько і зовсім втік з України, оголошений судом в розшук і отримати борг по аліментах від нього не представляється можливим. Він не міг раніше звернутися до суду з даною заявою через стан здоров'я так як довго хворів, сильно і довго хворіла мама, яка є його єдиним представником, ОСОБА_1 1,5 місяця перебував у спинальному санаторії у супроводі мами, витратив час на консультації з даного питання. Для їхньої сім'ї останній рік був дуже важким і не було ні фізичної ні моральної можливості зайнятися даним питанням. Внаслідок того, що він інвалід 1 групи і потребує грошей, не отримує аліменти з квітня 2010 року і немає можливості отримати борг по аліментах так як батько ОСОБА_2 в розшуку він змушений замість боргу по аліментах взяти майно батька 1/4 частина квартири, належну йому, в надії згодом продати і використовувати гроші на своє здоров'я. Він не отримував листи з пропозицією вирішити питання щодо оцінювання собі нереалізованого майна замість боргу по аліментах з ВДВС м. Дергачі.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не зявився через свою хворобу, згідно якої є інвалідом 1 групи, надав суду письмову заяву згідно якої просить справу розглядати за його відсутності, скаргу просить задовольнити. За таких обставин суд слухає справу у відсутності заявника.

Заінтересована особа Державний виконавець ВДВС Дергачівського РУЮ Харківської області в судове засідання не з'явився , сповіщений про судове слухання ,але не з'явився без поважних причин , тому суд слухає справу в його відсутність. Повідомлення про причини неявки до судового засідання з боку представника відповідача до суду не надходило. Суд вирішує справу на тих доказах ,які надані у судовому засіданні .

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився , сповіщений про судове слухання ,але не з'явився без поважних причин , тому суд слухає справу в його відсутність. Повідомлення про причини неявки до судового засідання з боку представника відповідача до суду не надходило. Суд вирішує справу на тих доказах ,які надані у судовому засіданні.

Суд перевіривши матеріали справи, всі наявні у справі докази, суд дійшов до висновку про часткове задоволення скарги, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV (Закон N 606-XIV) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону N 606-XIV державний виконавець зобов'язаний використовувати надані йому права відповідно до закону і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 11 Закону державний виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Державний виконавець здійснює заходи, необхідні для своєчасного і в повному обсязі виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб та в порядку, встановленому виконавчим документом і цим Законом.

Відповідно до положень ст. 383 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Як розяснено в п. 4 Постанови Пленуму ВССУ № 6 від 07.02.2014 року «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» на підставі статті 8 Закону про виконавче провадження сторонами у виконавчому провадженні є стягувач і боржник. Суди мають ураховувати, що до учасників виконавчого провадження, які мають право оскаржити рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби, належать також представники сторін за законом чи договором, які діють від їх імені.

Згідно до вимог ч.2 ст. 30 Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець зобовязаний провести виконавчі дії з виконання рішення протягом шести місяців з дня винесення постанови про відкриття виконавчого провадження. Строк здійснення виконавчого провадження не включає час відкладення виконавчих дій або зупинення виконавчого провадження на період проведення експертизи чи оцінки майна, виготовлення технічної документації на майно, реалізація майна боржника.

За змістом пункту 1 частини першої статті 32 Закону України «Про виконавче провадження» заходом примусового виконання судових рішень є звернення стягнення на кошти та інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають у інших осіб або належать боржникові від інших осіб.

Згідно з частиною першою статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Згідно ст.. 55 ЗУ «Про виконавче провадження « державний виконавець має право звернути стягнення на майно боржника, що перебуває в інших осіб, а також на майно та кошти, що належать боржнику від інших осіб.

Після надходження від зазначених осіб відомостей про наявність майна боржника державний виконавець описує таке майно, вилучає його і реалізує у встановленому цим Законом порядку. У разі якщо особа, у якої перебуває майно боржника, перешкоджає державному виконавцю в його вилученні, таке майно вилучається державним виконавцем у примусовому порядку.

Готівкові кошти та майно, що належать боржнику від інших осіб, вилучаються державним виконавцем у таких осіб у присутності понятих на підставі ухвали суду.

На належні боржникові у разі передачі від інших осіб кошти, що перебувають на рахунках у банках та інших фінансових установах, стягнення звертається державним виконавцем на підставі ухвали суду в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ст.. 57 ЗУ «Про виконавче провадження « арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом:

винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження;

проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.

Постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження виноситься державним виконавцем не пізніше наступного робочого дня після закінчення строку для самостійного виконання рішення (якщо така постанова не виносилася під час відкриття виконавчого провадження) та не пізніше наступного робочого дня із дня виявлення майна.

Проведення опису майна боржника здійснюється не пізніше ніж протягом місяця з моменту отримання інформації про місцезнаходження майна.

Постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій та застосованих державним виконавцем штрафів, на все майно боржника або на окремі предмети. Копії постанови, якою накладено арешт на майно боржника та оголошено заборону на його відчуження, державний виконавець надсилає органам, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження.

Про проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту державний виконавець складає акт опису та арешту майна боржника. Під час проведення опису та арешту майна боржника державний виконавець має право оголосити заборону розпоряджатися ним, а в разі потреби - обмежити права користування майном, здійснити опечатування або вилучити його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що зазначається в акті опису та арешту. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються державним виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений державним виконавцем, але не раніше ніж через п'ять днів після накладення арешту. Продукти та інші речі, що швидко псуються, вилучаються і передаються для продажу негайно після накладення арешту.

Згідно ст.. 58 ЗУ «Про виконавче провадження « визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна. Витрати, пов'язані з призначенням суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем.

Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов'язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Згідно ст.. 62 ЗУ «Про виконавче провадження « реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Рухоме майно, вартість якого не перевищує сто п'ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, товари побутового вжитку, а також інше рухоме майно (у разі якщо стягувач не заперечує проти цього) реалізуються на комісійних умовах. Нерухоме майно, транспортні засоби, повітряні, морські та річкові судна реалізуються виключно на прилюдних торгах (аукціонах).

Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Порядок реалізації майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.

Не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна.

У разі якщо в місячний строк з дня проведення повторної уцінки майно не реалізовано на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах, державний виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.

У разі якщо стягувач у п'ятнадцятиденний строк з дня отримання повідомлення державного виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. У разі відсутності в боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, виконавчий документ повертається стягувачу без виконання.

У разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов'язаний у п'ятнадцятиденний строк з дня надходження до державного виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок для обліку депозитних сум органу державної виконавчої служби різницю між початковою вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо початкова вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати, пов'язані з організацією та проведенням виконавчих дій, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягується виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові.

Майно передається стягувачу за ціною, що дорівнює початковій вартості майна, за якою воно передавалося на реалізацію. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу державний виконавець виносить постанову, яка затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. За фактом такої передачі державний виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на це майно.

У разі наявності кількох стягувачів, які виявили бажання залишити за собою нереалізоване майно, воно передається в порядку календарного надходження виконавчих документів до виконання з урахуванням черговості, визначеної статтею 44 цього Закону.

У разі якщо від продажу частини майна виручено суму, достатню для задоволення вимог стягувача, сплати виконавчого збору, відшкодування витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій, а також сплати штрафу, продаж арештованого майна припиняється.

Згідно ст.. 63 ЗУ «Про виконавче провадження « звернення стягнення на будинок, квартиру, земельну ділянку, інше нерухоме майно фізичної особи проводиться у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник.

Разом з житловим будинком стягнення звертається також на прилеглу земельну ділянку, що належить боржнику.

У разі звернення стягнення на будинок, квартиру, інше приміщення чи земельну ділянку державний виконавець подає запит до відповідних місцевих органів, що здійснюють реєстрацію та облік майна, про належність такого майна боржнику на праві власності, а також перевіряє, чи не перебуває це майно під арештом.

Після надходження документального підтвердження належності боржнику на праві власності будинку чи іншого нерухомого майна державний виконавець накладає на них арешт та вносить відомості про такий арешт до відповідних реєстрів в установленому законодавством порядку. Про накладення арешту на будинок чи інше нерухоме майно, заставлене третім особам, державний виконавець невідкладно повідомляє таким особам.

У разі відсутності документів, що характеризують об'єкт нерухомості, у зв'язку з чим його неможливо підготувати до реалізації, виготовлення таких документів здійснюється у встановленому порядку за рахунок коштів стягувача. У разі якщо стягувач у двадцятиденний строк з дня одержання відповідного повідомлення державного виконавця не авансує витрати, пов'язані з підготовкою документів, що характеризують об'єкт нерухомості, арешт з нього знімається.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Жовтневого райсуду м. Дніпропетровськ від 20.11.02 року з ОСОБА_2 на користь повнолітнього непрацездатного сина ОСОБА_1 стягнуто аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку відповідача,але не менше 1/2 частини неоподаткованого мінімуму доходів громадян. ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець ІНФОРМАЦІЯ_2 СРСР, зареєстрований у с. Руська Лозова Харківська птахофабрика , буд.7 кв.16 у Дергачівському районі Харківської області. ОСОБА_4 лист знаходиться на виконанні у Дергачівському РУЮ Харківської області, з 22.10.02 року ОСОБА_2 припинив сплачувати аліменти на утримання сина, згідно розрахунків ДВС Дергачівського району на 01.04.13 року має заборгованість по аліментам в сумі 19487,61 гр. у звязку із злісним ухиленням від сплати аліментів .

Крім того рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 25.04.14 року з ОСОБА_2 на користь повнолітнього непрацездатного сина ОСОБА_1 стягнуто додаткові грошові кошти у розмірі 10558,60 гр. ОСОБА_4 лист по цивільній справі № 619/5815/13-ц знаходиться на виконанні Дергачівського РУЮ Харківської області з 11.08.14 року ,де 11.08.15 року винесена постанова про відкриття виконавчого провадження ,а 15.08.15 року виконавчі провадження поєднані .

20.08.14 року державний виконавець звернувся до Дергачівського райсуду Харківської області про розшук ОСОБА_2 та ухвалою Дергачівського райсуду від 01.09.14 року оголошено розшук боржника , Дергачівським РВ ГУМВС України в Харківській області 04.11.14 року заведено розшукову справу № 3714004.

У звязку із цим на підставі ст.. 38 ЗУ «Про виконавче провадження « державним виконавцем 24.11.14 року винесена постанова про зупинення виконавчого провадження .Заборгованність по аліментам на 01.09.15 року складає 49849,11 грн.

27.05.15 року до ВДВС Дергачівського району Харківської області надійшла відповід з органів УПФУ у Дергачівському районі, що божник пенсію не отримує та на обліку не перебуває,

30.07.15 року з Дергачівського центру зайнятості до органів ВДВС надійшла відповідь, що божник як безробітний на обліку теж не перебуває.

Торги майна боржника по виконавчому провадженні відбулися у період 2013-2014 років,але покупець на 1/4 частину квартири боржника у с. Руська Лозова, Харківська птахофабрика , буд.7 кв.16 у Дергачівському районі Харківської області - не знайшовся .

На момент закінчення торгів коли відбулася оцінка майна боржника і по теперішній час державним виконавцем письмово не було розяснене заявникові право подати заяву і вирішити питання про залишення за собою не проданого майна, що є порушенням права заявника згідно ст.. 55,58,62,57 ЗУ «Про виконавче провадження « . Про можливість такого права заявник взнав тільки тепер, бажає звернутися до органів ВДВС із заявою про вирішення питання про залишення за собою арештованого, але не проданого майна боржника у вигляді 1/4 частини спірної квартири .Але його скарги органами ВДВС до цих пір не розглянуті.

Таким чином, на підставі ст.. 55,58,62,57 ЗУ «Про виконавче провадження « державний виконавець повинен надати заявникові у межах зупиненого виконавчого провадження зрозумілу мотивовану відповідь щодо вирішення клопотання стягувача ОСОБА_1 про залишення за собою не проданого з торгів майна боржника ОСОБА_2 у вигляді 1/4 частини квартири у с. Руська Лозова, Харківська птахофабрика, буд.7 кв.16 у Дергачівському районі Харківської області.

Керуючись ст.ст. 386-387 ЦПК України, суд

ухвалив

Скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Зобовязати ВДВС Дергачівського РУЮ Харківської області прийняти та розглянути додатково заяву ОСОБА_1 про залишення за собою не проданого з торгів майна боржника ОСОБА_2 у вигляді 1/4 частини квартири у с. Руська Лозова Харківська птахофабрика буд.7 кв.16 у Дергачівському районі Харківської області - за рахунок заборгованості по аліментам.

В іншій частині скарги відмовити.

Апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня її проголошення Харківському апеляційному суду через Дергачівський районний суд Харківської області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н. Ю. Кононихіна