Справа № 551/330/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2015 року Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Сиволапа Д.С.

секретаря - Кулинченко О.А.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача: ОСОБА_2, адвоката Баленко Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Шишаки Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Шишацька державна нотаріальна контора Полтавської області, про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Шишацька державна нотаріальна контора Полтавської області, про визначення судом додаткового двомісячного строку для прийняття нею спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_8.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер її батько ОСОБА_8, після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими спорудами та двох земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Рішенням Шишацького районного суду Полтавської області від 28 жовтня 2010 року за позивачем було визнано право власності на вищевказане спадкове майно.

Рішенням апеляційного суду Полтавської області від 20 травня 2014 року рішення суду першої інстанції скасоване.

Будучи невірно інформованою нотаріусом про необхідність оформлення спадкового майна в судовому порядку позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини та в зв'язку з цим 24 березня 2015 року за № 94/01-16 отримала постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв'язку із пропуском такого строку.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити. Пояснила, що позивач знала про смерть батька та організовувала його поховання, строк для прийняття спадщини пропущено нею через юридичну необізнаність з процедурою прийняття спадщини.

Представники відповідача ОСОБА_2 та адвокат Баленко Н.П. заперечували проти позову, як усно так і шляхом надання письмових заперечень. У своїх запереченнях посилались на те, що позивач знала про відкриття спадщини та прикладала певні зусилля шляхом звернення до суду для оформлення права власності на спадкове майно, а наведена у ній причина пропуску строку для прийняття спадщини не є поважною в розумінні правової позиції, викладеної в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року.

Представник третьої особи - Шишацької державної нотаріальної контори Асанова Р.Ш. в судове засідання не з'явилась, надіслала лист про розгляд справи у її відсутність (а.с.36).

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази в їх сукупності та взаємозв'язку суд встановив наступні факти та супроводжуючі їх правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року у с. Федунка Шишацького району Полтавської області помер ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1, виданим Федунською сільською радою Шишацького району Полтавської області 09 листопада 2009 року, актовий запис № 21 (а.с. 9).

Однією з доньок померлого є позивач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про її народження НОМЕР_2, виданим повторно 03 липня 2010 року відділом РАЦС Шишацького РУЮ Полтавської області на підставі рішення Шишацького районного суду Полтавської області від 10 червня 2010 року № 2-0-26/10 (а.с.8, 60).

Рішенням Шишацького районного суду Полтавської області від 28 жовтня 2010 року у цивільній справі № 2-1577/2010 за позовом ОСОБА_4 до Федунської сільської ради Шишацького району Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно, за позивачем визнано право власності, в порядку спадкування за законом, на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року її батька ОСОБА_8, яке складається із домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1, двох земельних ділянок площею 3,01га кожна, що розташовані на території Федунської сільської ради та грошових заощаджень померлого (а.с.10).

Рішенням Шишацького районного суду Полтавської області від 23 серпня 2013 року за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини, позовні вимоги задоволено, причини пропуску строку на прийняття спадщини донькою померлого ОСОБА_5 (перебування за межами України та втрата зв'язку з батьком) визнано поважними та встановлено додатковий двомісячний строк для прийняття нею спадщини (а.с.66).

Рішенням апеляційного суду Полтавської області від 20 травня 2014 року, що набрало законної сили, задоволено апеляційну скаргу іншої доньки померлого ОСОБА_8 - ОСОБА_5, яка не була залучена судом першої інстанції до участі у справі, рішення Шишацького районного суду Полтавської області від 28 жовтня 2010 року скасовано, ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_4 до Федунської сільської ради Шишацького району Полтавської області - відмовлено (а.с.11-14).

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та постановляючи нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог апеляційний суд виходив з того, що суд першої інстанції не звернув увагу на відсутність у справі обґрунтованої постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій, хоча Главою 86 ЦК України, законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами визначено саме нотаріальний порядок оформлення спадщини, необхідність дотримання якого визначена також у п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 (а.с.13 зворотній бік).

Крім того суд першої інстанції не переконавшись у наявності інших спадкоємців після померлого ОСОБА_8 фактично позбавив його доньку ОСОБА_5 права на судовий захист (а.с.14).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 червня 2014 року у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Апеляційного суду Полтавської області від 20 травня 2014 року - відмовлено (а.с.15).

Рішенням Шишацького районного суду Полтавської області від 03 березня 2015 року у справі № 551/1151/14-ц за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про визнання недійсною та скасування договорів оренди земельних ділянок та права власності на нерухоме майно, позовні вимоги задоволено частково, скасовано записи від 04 квітня 2014 року про реєстрацію права власності на 2 земельні ділянки (реєстраційні номери 57, 57) та житловий будинок з господарськими будівлями (реєстраційний номер № 33092738), що вчинені на підставі рішення Шишацького районного суду Полтавської області 28 жовтня 2010 року, скасовані записи від 11 червня 2014 року про оренду вказаних земельних ділянок (а.с. 16-17).

В зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_8 його спадкоємцю ОСОБА_4, постановою державного нотаріусу Шишацької державної нотаріальної контори Голубицької Н.І. від 24 березня 2015 року № 94/01-16 відмовлено у прийнятті і реєстрації заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право власності на спадщину (а.с.18).

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом в залежності від черги спадкування).

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У своєму інформаційному листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», адресованого головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, АР Крим Вищий спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснює, що відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Як встановлено з матеріалів справи померлого ОСОБА_8 № 68 (а.с. 64) та не заперечується сторонами, єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину на час розгляду справи є відповідач ОСОБА_5, а отже зверненню позивача до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини повинно передувати її звернення до відповідача для отримання згоди останньої на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Як встановлено із змісту позовної заяви, матеріалів справи зокрема пояснень представників сторін позивач із таким проханням в офіційному порядку до відповідача не зверталась. Жодні докази на підтвердження такого факту позивачем суду надані не були.

Крім того посилання позивача та її представника на те, що строк на прийняття спадщини позивач пропустила через правову необізнаність та невірне інформування нотаріусом та працівниками сільської ради про необхідність оформлення права власності на спадщину у судовому порядку, суд не вважає поважною причиною.

Так, згідно роз'яснень, які містяться у абзаці 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України закріплено право спадкоємця, який бажає прийняти спадщину, подати відповідну заяву саме нотаріусу, а не до суду.

Більш того Главою 86 ЦК України, законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами визначено, що оформлення спадщини відбувається саме у нотаріальному порядку та лише у разі неможливості здійснення вказаної процедури у вказаному порядку, спадкоємці мають звертатись за захистом своїх прав до суду.

Так, згідно роз'яснень, що містяться у п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» слідує, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. Свідоцтво ж про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.

Отже нотаріальний та судовий порядок визнання права на спадщину не є альтернативними один одному та можуть бути застосовані лише у певній послідовності (нотаріальний порядок завжди передує судовому).

Як встановлено з матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_8 № 68, що перебуває на обліку та зберіганні в Шишацькій державній нотаріальній конторі, заповіту померлий ОСОБА_8 не залишив. Спадкова справа була заведена лише 07 листопада 2013 року за заявою ОСОБА_5, якій рішенням Шишацького суду Полтавської області від 23 серпня 2013 року було надано додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини(а.с. 64-69). Інші спадкові справи після його смерті не заводились, що підтверджується витягами зі спадкового реєстру (а.с.67-68).

Отже з моменту смерті ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 року до моменту заведення спадкової справи позивач ОСОБА_4 до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про її прийняття не зверталась.

Натомість її дій щодо звернення до суду із заявою про встановлення родинного зв'язку із померлим (а.с.60), звернення до суду із позовом про визнання за собою право власності на спадкове майно свідчать про те, що вона була обізнана щодо смерті батька, наявності у нього спадкового майна та мала час та намір в подальшому оформити вказане майно на своє ім'я.

На думку суду жодні об'єктивні, дійсно непереборні та істотні труднощі, що унеможливлювали своєчасне подання позивачем заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8 були відсутні. Юридичну ж необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини суд не вважає поважною причиною пропущеного нею строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 15, 16, 1223, 1261, 1269-1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Шишацька державна нотаріальна контора Полтавської області, про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Полтавської області через Шишацький районний суд в 10 денний строк з дня його проголошення, а особами, які не були присутні під час проголошення судового рішення - у той же строк з дня отримання його копії.

Головуючий суддя Д.С. Сиволап