РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/14776/13-ц

пр. № 2/759/68/15

26 червня 2015 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Морозова М.О.

при секретарях Кузнець Л.І., Прохоренко К.М., Захарчук Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту прийняття спадщини, зміну черговості одержання права на спадкування за законом, визнання права власності на майно в порядку спадкування, усунення від права на спадкування за законом, за зустрічним позовом представника ОСОБА_2-ОСОБА_7 до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання права власності в порядку спадкування за законом як спадкоємиці третьої черги, за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, як третіх осіб, що заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, до ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності в порядку спадкування за законом, визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, з врахуванням уточнених та збільшених позовних вимог в ході розгляду справи, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про встановлення факту його постійного проживання однією сім'єю з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8 та померлим ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_9 не менше як 5 років до часу відкриття спадщини; встановленя факту належності на праві власності ОСОБА_9 49/100 частин будинку АДРЕСА_2; встановлення факту прийняття ним спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_9; зміну черговості одержання права на спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8, визнавши за ним право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги; визнання за ним права власності на 49/200 частин житлового будинку АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_9 та на 16/200 частин вказаного житлового будинку в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8, а всього на 65/200 частин спірного будинку, на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_8, на 4/6 (3/6+1/6) грошового вкладу на ім'я ОСОБА_9 в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_2, а всього на суму 4279 грн. 68 коп., на 1/3 частину грошового вкладу на ім'я ОСОБА_8 в Ощадбанку №8142 м. Києва, на особовому рахунку НОМЕР_1, в сумі 10440 грн. 50 коп.; усунення від права на спадкування за законом ОСОБА_2 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8

При цьому, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2. помер ОСОБА_9, після смерті якого залишилось спадкове майно-49/100 частин житлового будинку АДРЕСА_2 вартістю 100000 грн., який належав померлому на праві власності, та грошового вкладу 6409 грн. 55 коп. в Ощадбанку №8069 м. Києва, рахунок НОМЕР_3, а всього майна на 106409 грн. 55 коп. Відповідно до заповіту від 24.10.2006 р. все своє майно ОСОБА_9 заповів йому та дочці ОСОБА_8 Дочка померлого ОСОБА_8 прийняла спдщину після смерті батька шляхом звернення з відповідною заявою від ІНФОРМАЦІЯ_4. до 12-ї Київської державної нотаріальної контори. Він прийняв спадщину після померлого ОСОБА_9 фактично, оскільки проживав з ним та ОСОБА_8 однією сім'єю з 1996 р. до смерті спадкодавця в будинку АДРЕСА_2, а також проживає після смерті спадкодавця до цього часу. Батько спадкодавиці ОСОБА_9 мав похилий вік, постійно хворів, потребував сторонньої допомоги, яку він йому й надавав до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2., оскільки його дочка ОСОБА_8 була хронічно хворою і сама потребувала сторонньої допомоги. Внаслідок цього ОСОБА_8 перебувала в безпорадному стані, потребувала сторонньої дапомоги, яку надава їй тільки він, та здійснював догляд за хворою. ІНФОРМАЦІЯ_1. померла ОСОБА_8, не залишивши заповіту, і на день її смерті залишилось спадкове майно-1/4 частина житлового будинку АДРЕСА_2, яку вона прийняла після смерті батька ОСОБА_9 в установленому законом порядку, проте свідоцтво про право на спадщину одержати не встигла. Він один займався захороненням померлої та ніс відповідні витрати, як і після смерті її батька ОСОБА_9 ОСОБА_2 ні він, на спадкодавиця не знали, в їхньому будинку по АДРЕСА_2 вона ніколи не була, будь-яких родинних відносин не підтримувала та ніколи не надавала ніякої допомоги спадкодавиці ОСОБА_8, яка через хворобу перебувала у безпорадному стані на протязі тривалого часу. Він є спадкоємцем померлої 4-ої черги відповідно до ст. 1264 ЦК України, бо проживав із спадкодавицею однією сім'ю не менше 5 років до відкриття спадщини. Тому, як спадкоємець померлих ОСОБА_9 та ОСОБА_8, він має право на всю частину будинку, яка на праві власності належала ОСОБА_9-на 49/100 частин будинку АДРЕСА_2, проте оформити свої права на спадщину в нотаріальному поорядку він не може, т.я. не збереглися правоустановчі документи на будинок, і тому для нього були відсутні умови для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та подати заяву в нотаріальну контору про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Відповідач по справі ОСОБА_2 в особі її представника ОСОБА_10 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення; визнання за ОСОБА_2 право власності на 49/100 будинку АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення; визнання за ОСОБА_2 права власності на грошові кошти, що становлять спадкове майно, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення.

При цьому, посилається на те, що ОСОБА_2 мала двоюрідну сестру ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1. У встановлений законом строк ОСОБА_11 звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, як спадкоємиця третьої черги по праву преставлення у зв'язку з відсутністю спадкоємців першої та другої черги відповідно до ч.4 ст. 1266 ЦК України. Крім ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_8, написав ОСОБА_1 Після смерті спадкодавця ОСОБА_8 залишилась спадщина, в тому числі 49/100 будинку АДРЕСА_2, та квартира АДРЕСА_1. У встановлений законом строк ОСОБА_8 зверталась до 12-ї Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, яка складалася, в тому числі з частини будинку АДРЕСА_2, але отримати свідоцтво про право на спадщину не змогла у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. 09.12.2013 р. Першою Київською державною нотаріальною конторою ОСОБА_2 вказано на відсутність документів для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом і рекомнендавано звернутись до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

В ході розгляду справи ОСОБА_3, ОСОБА_4, як треті особи з самостійними вимогами, подали позов до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин між ними та ОСОБА_8; визнання за ними права власності на 1/3 частину спірного майна за кожним в порядку спадкування після смерті ОСОБА_8, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3., а саме: по 16/200 частин (49/200:3) житлового будинку АДРЕСА_2, по 1/3 частини АДРЕСА_1, по 1/6 частини за кожним грошового вкладу на особовому рахунку НОМЕР_4 на ім'я ОСОБА_9 в сумі 6419 грн. 55 коп. у Сбербанку №8069 Святошинського району м. Києва, по 1/3 частини грошового вкладу 3013 грн. 58 коп. в Сбербанку №8142 Святошинського району м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_5 на ім'я ОСОБА_8; визначення їм додаткового строку, достатнього для подання ними заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8

При цьому, посилаються на те, що ОСОБА_8 для них була двоюрідною сестрою, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1., не залишивши заповіту. Спадкоємці першої та другої черги відсутні і згідно закону вони є спадкоємицями третьої черги за законом. Після смерті спадкодавиці ОСОБА_8 залишилась спадщина, в тому числі 42/200 частин будинку АДРЕСА_2 вартістю 240000 грн., та однокімнатна квартира АДРЕСА_1, ? частина грошового вкладу 6419 грн. 55 коп. в Ощадбанку №8069 Святошинського р-ну м. Києва на особовому рахунку НОМЕР_6 на ім'я ОСОБА_9, що складає 3210 грн., грошового вкаду в сумі 3013 грн. 58 коп. в Ощадбанку №8142 м. Києа, особовий рахунок НОМЕР_5 на ім'я ОСОБА_8, а всього майна на 566223 грн. 18 коп. Вважають, що в коло спадкоємців ОСОБА_8 входять три особи: вони та ОСОБА_1, який проживав із спадкодавицею та її батьком з 1996 р. до їх смерті, здійснював догляд за спадкодавцями, які в силу віку та стану здоров'я були безпорадними. Двоюрідної сестри ОСОБА_2 у спадкодавиці ОСОБА_8 не було. Оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку вони не можуть, т.я. ними був пропущений шестимісячний термін для прийняття спадщини з поважних причин, а саме-вони проживають в іншій місцевості, а спадкодавиця проживала в м. Києві. В силу похилого віку, поганого стану здоров'я вони мало спілкувалися із спадкодавицею ОСОБА_8 й дізналися про її смерть вже після того, як минув шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Притягнутий до участі в справі в якості третьої сооби ОСОБА_5 проти задоволення позовних вимог не заперечує, пояснивши, що сторони по справі, треті особи є родичами між собою по лінії батьків та матерів, а він особисто не претендує на прийняття спадщини після померлих ОСОБА_9 та ОСОБА_8, бо цього не бажає.

Притягнутий до участі в справі в якості третьої сооби ОСОБА_6 належним чином про час, місце слухання справи повідомлявся, в судове засідання неодноразово не з'являвся, тому суд, враховуючи думку сторін, їх представників, третіх осіб з самостійними вимогами, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі вказаної третьої особи.

Позивач по справі ОСОБА_1 та його представник у судовому засіданні основний позов підтримали, зустрічний позов представника відповідача ОСОБА_2-ОСОБА_10 не визнали, вважаючи його недоведеним, проти задоволення позову третіх осіб з самостійними вимогам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не заперечують, вважаючи їх правомірними.

Відповідач по зустрічному позову ОСОБА_2 та її представник у судовому засіданні зустрічний позов підтримали, основний позов ОСОБА_1 та позов третіх осіб з самостійними вимогами ОСОБА_3, ОСОБА_4 не визнали, вважаючи їх безпідставними та надуманим.

Треті особи з самостійними вимогам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримали, не заперечують проти основного позову ОСОБА_1, вважаючи його відповідаючим дійсним обставинам справи, зустрічний позов представника відповідача ОСОБА_2-ОСОБА_10 не визнали, вважаючи його недоведеним.

Суд, вислухавши пояснення сторін, представників сторін, третіх осіб з самостійними вимогами, третю особу, з'ясувавши обставини справи, заслухавши показання свідків, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що основний позов ОСОБА_1 та позови третіх осіб з самостійними вимогами ОСОБА_3, ОСОБА_4 не підлягають задоволенню, зустрічний позов представника відповідача ОСОБА_2-ОСОБА_10 підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Судом встановлено, що у власності ОСОБА_9 перебувало 49/100 частин будинку АДРЕСА_2 та грошові кошти по вкладу в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_3 на суму 6419, 55 грн., у власності його доньки ОСОБА_8 перебувала у власності квартира АДРЕСА_1 та грошові кошти по вкладу в Ощадбанку №8142 м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_7 на суму 10440, 55 грн.

ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2. помер, залишивши після себе заповіт від 04.10.2006 р., яким заповідав все своє майно ОСОБА_8 та ОСОБА_1 в рівних долях кожному. Після смерті ОСОБА_9 його донькою ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4. була подана заява до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та було відкрито спадкову справу №2175/106. Після відкриття спадщини Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_9 не було видане. ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1. померла і після її смерті ОСОБА_2 21.08.2013 р. та 26.09.2013 р. були подані заява до Першої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом і було відкрито спадкову справу №972, а також ОСОБА_1 була подана заява 23.08.2013 р. до Першої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, але свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_8 не було видане ОСОБА_2 із-за ненадання правовстановлюючого документа на квартиру та частину будинку, про що були винесені дві постанови від 09.01.2014 р. ОСОБА_1 також не видавалось свідоцтво про право власності на спадщину за законом.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Прпаво на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала ііншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1224 ЦК України не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом.

Згідно ч.5 ст. 1224 ЦК України за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Згідно ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд, дослідивши всі обставини справи, оцінивши зібрані та надані суду докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що не знайшло свого підтвердження обґрунтування позивача по основному позову ОСОБА_1, його представника, а також третіх осіб з самостійними вимогами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про правомірність їх позовних вимог.

У суду не має підстав задовольняти позовні вимоги ОСОБА_1, бо він не подавав заяву про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_9 та видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом чи по закону. Треті особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також не зверталися до нотаріального органу про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_8 Позивач по справі ОСОБА_1 та його представник не надали підтверджуючих доказів та не довели в ході слухання справи про потребу спадкодавця ОСОБА_8 в її утриманні та ухилення від надання допомоги цієї спадкодавиці від її рідних, зокрема, відповідача по справі ОСОБА_2

Допитані заявлені з боку позивача по справі свідки ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14 суду показали, що бачили періодично в будинку АДРЕСА_2 ОСОБА_1, але чи був він чоловіком ОСОБА_8 і чи була у них сім'я, не знає.

Допитаний як свідок ОСОБА_5 суду показав, що буваючи в будинку АДРЕСА_2 у родички ОСОБА_8, бачив там ОСОБА_1, але чи була у нього з ОСОБА_8 сім'я, не знає. Крім того, ОСОБА_8 часто згадувала у розмовах своїх рідних, в тому числі й ОСОБА_2, яка приходилась їй двоюрідною сестрою.

Свідок ОСОБА_15 суду показала, що у ОСОБА_8 було багато чоловіків-ухажерів, й ОСОБА_1 був останнім з них, але який сімейний спосіб життя ОСОБА_1 та ОСОБА_8, вона не знає.

Свідки ОСОБА_16, ОСОБА_17 суду показали, що знають добре ОСОБА_2 та ОСОБА_8 як двоюрідних сестер, які між собою часто зустрічались та спілкувались, й ніколи ОСОБА_8 не оскаржилась на своє життя та не казала про ОСОБА_1, як цивільного чоловіка.

Встановлено в ході розгляду справи, що ОСОБА_8 хоч періодично і хворіла та лікувалась стаціонарно в лікарнях, але вела активний спосіб життя та не потребувала сторонньої допомоги, часто зверталась особисто в державні та судові органи для вирішення спірних питань.

Суд при цьому відмічає, що ОСОБА_8 отримувала пенсію, мала у власності квартиру, яку здавала у найм, грошові кошти на банківському вкладі, а коли вона виписувалась з лікарень, де періодично лікувалась, то записи лікарів свідчать про те, що вона перебувала в задовільному стані.

По медичним документам відносно ОСОБА_8 не вбачається, що вказана особа була у безпорадному стані, висновків лікарів про такий стан пацієнтки у виписках з історій хвороб не має.

ОСОБА_8 самостійно оплачувала житлово-комунальні послуги по будинку та квартирі, про що свідчать відповідні рахунки та квитанції. Ініціали ОСОБА_1 в цих рахунках та квитанціях дописані олівцем, чому суд дає відповідну оцінку, що він не має ніякого відношення до таких оплат.

Аналізуючи фактичні обставини справи та докази по ній, суд приходить до висновку, що процедура звернення ОСОБА_2 з заявою про прийняття спадщини по спадковій справі померлої ОСОБА_8, копія якої судом була витребувана та перевірена, була проведена з дотриманням всіх нормативних положень і з перевіркою всіх даних, факт родинних відносин ОСОБА_8 та ОСОБА_2 як двоюрідних сестер, знайшов своє підтвердження як у нотаріальному органі, так і в судовому порядку, а тому не має підстав усувати ОСОБА_2 від спадщини після померлої ОСОБА_8

Як вбачається з пояснеь позивача по справі ОСОБА_1, копій спадкових справ, ОСОБА_1 з моменту смерті ОСОБА_9 до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини за заповітом не звертався. Навпаки, ОСОБА_8 07.05.2007 р. подала заяву до Святошинського районного суд м. Києва до ОСОБА_1 пр. визнання заповіту її батька ОСОБА_9 недійсним в частині заповідання половини майна ОСОБА_1, наводячи відповідні негативні дані та поступки вказаної особи, і лише після подачі ОСОБА_1 заяви від 03.12.2007 р. про відмову від його частки спадщини за заповітом покійного батька ОСОБА_9-ОСОБА_8 від 24.10.2006 р. на користь останньої та визнання ОСОБА_1 пропуску процесуального строку на подачу заяви про прийняття спадщини після заповідача ОСОБА_9, вона подала заяву до суду про відмову від позову і ухвалою від 03.12.2007 р. провадження по справі №2-2250/2007 було закрито.

Не знайшов свого підтвердження в ході розгляду справи фатк прийняття спадщини ОСОБА_1 після померлого ОСОБА_9 Позивач по справі ОСОБА_1 не позбавленийй був права отримати в нотаріальному органі свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 49/100 частин будинку, звернувшись до нотаріального органу, чого не зробив.

Треті особи з самостійними вимогами також не були позбавлені права звертутися до нотаріального органу з заявами про прийняття спадщини, чого не зробили, а звернулися одразу до суду, минуючи нотаріальний орган, що не дає суду законних підстав встановлювати їм додатковий строк на подачу заяви про прийняття спадщини, і пропуск якого також не підтверджений поважністю причин для цього, бо суд не вправі підміняти нотаріальний орган у оформленін відповідної спадщини та видачі відповідних свідоцтв.

Отже, тільки ОСОБА_2, як спадкоємиця третьої черги, в порядку спадкування за законом, має право на спадщину після померлої ОСОБА_8

Суд враховує, що знайшло своє підтвердження належність на праві приватної власності 49/100 частин спірного будинку ОСОБА_9 та належність на праві приватної власності спірної квратири ОСОБА_8, прийняття спадщини останньою після померлого її батька, проти чого ніхто з учасників судового розгляду не заперечує, і такі обставини дозволяють суду винести рішеня про визнання права власності на спадкове майно належному спадкоємцю.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення позовних вимог позивача ОСОБА_1, третіх осіб з самостійними вимогами ОСОБА_3, ОСОБА_4, а позовні вимоги відповідача по зустрічному позову ОСОБА_2 є обґрунтовані та заслуговують на увагу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1222, 1223, 1224, 1228, 1258, 1259, 1263, 1266, 1268, 1269, 1270, 1272, 1278 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні основного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту прийняття спадщини, зміну черговості одержання права на спадкування за законом, визнання права власності на майно в порядку спадкування, усунення від права на спадкування за законом.

Зустрічний позов представника ОСОБА_2-ОСОБА_7 до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання права власності в порядку спадкування за законом як спадкоємиці третьої черги, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги, в порядку представлення.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 49/100 будинку АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги, в порядку представлення.

Визнати за ОСОБА_2 право власності: на грошові кошти на ім'я ОСОБА_9 по вкладу в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_3 на суму 6419, 55 гривень, на грошові кошти на ім'я ОСОБА_8 по вкладу в Ощадбанку №8142 м. Києва, особовий рахунок НОМЕР_7 на суму 10440, 55 гривень, що становлять спадкове майно, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги, в порядку представлення.

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_3, ОСОБА_4, як третіх осіб, що заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, до ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності в порядку спадкування за законом, визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але були відсутні в судовому засіданні під час проголошеня рішення, можуть подати апеляційні скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня отримання копій цього рішення.

Суддя