У Х В А Л А

пр. № 2/759/3223/15

ун. № 759/5081/15-ц

20 квітня 2015 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Ключник А.С., перевірив виконання вимог ст.ст. 109-121 ЦПК України по справі за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, СТ «Бучанка», Гостомельської селишної ради, про визнання запису про батьківство в свідоцтві про народження дитини недійсним, та спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, СТ «Бучанка», Гостомельської селишної ради про визнання свідоцтва про визнання запису про батьківство в свідоцтві про народження дитини недійсним, та спростування недостовірної інформації.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до пунктів 3, 5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно з п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачі просять визнати запис про батьківство в свідоцтві про народження дитини недійсним, та спростування недостовірної інформації, що є вимогою немайного характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 8 Закону України. «Про Державний бюджет України на 2015 рік», встановлено у 2015 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1218 гривень, з 1 грудня - 1378 гривень;

Відповідно п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подачу позову немайнового характеру складає 0,1 відсоток розміру мінімальної заробітної плати тобто 243,60 гривень.

Відповідно ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» уразі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Позивачі звертаючись до суду з позовом не оплати судовій збір у відповідності до Закону України "Про судовий збір", однак разом із поданням позовної заяви просять суд відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що їхня заробітна плата останнім часом не підвищувалась, а ціни на споживчі товари та комунальні послуги зросли.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України з підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Основна умова, за якої може мати місце відстрочка чи розстрочка, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами, однак, позивачами не надано доказів на підтвердження їх майнового стану, а таких підстав з яких позивачі просять відстрочення сплати судового збору законом не передбачено.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне клопотання позивачів про відстрочку сплати судового збору залишити без задоволення.

З урахуванням положень ч.6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» кожен з позивачів повинен сплатити судовий збір пропорційно долі поданих кожним з них вимог, окремим платіжним документом.

Таким чином, заява подана без дотримання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, а саме: не надано документу про сплату судового збору в повному обсязі та відповідно до заявлених вимог позивачами, у зв'язку з чим позовна заява підлягає залишенню без руху.

Окрім того, у позовній заяві позивачі посилаються на те, що ОСОБА_6 уступила своє право користування земельною ділянкою, що підтверджується її заявою, копію, якої надають. Однак, згідно переліку доданих до матеріалів позовної заяви додатків, така заява відсутня.

Отже, заява подана без дотримання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, а саме: до заяви позивачами не додано доказів, сплати судового збору, не додану заяву на яку посилаються про те, що ОСОБА_6 уступила своє право користування земельною ділянкою.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз'яснити позивачам, що в випадку визнання позову неподаним та його повернення не позбавляє право позивачів на подання позову, за умови дотримання форми та змісту позовної заяви.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуюючись ст.ст. 109 - 121 ЦПК України суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, СТ «Бучанка», Гостомельської селишної ради про визнання запису про батьківство в свідоцтві про народження дитини недійсною, та спростування недостовірної інформації, залишити без руху, до усунення недоліків.

Надати позивачам строк, для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ключник