Справа № 404/851/15-ц
Номер провадження 2/404/1307/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне бюро технічної інвентаризації», Відділу державної виконавчої служби Кіровського міського управління юстиції, третя особа: Друга Кіровоградська нотаріальна контора, про визнання акта правовстановлюючим документом та договору дарування незаконним, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

визнати акт державного виконавця від 21.08.2001 року правовстановлюючим документом, за яким право власності визнано за ОСОБА_3;

визнати договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 таким, що суперечить ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження»;

встановити коло осіб, яких необхідно притягнути до відповідальності.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, ціну позову щодо вимог майнового характеру. Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено. До матеріалів позовної заяви додано заяву (вх. № 4217 від 06.02.2015 року) про зарахування платежу в сумі 114,00 грн., як сплати державного мита, за позовом ОСОБА_1 від 06.02.2015 року, який ухвалою суду від 17.11.2014 року повернуто.

Згідно частини 2 статті 79 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З 01.11.2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Проте, вищевказаним Законом порядок зарахування суми судового збору, який сплачений за подання іншої позовної заяви та який ухвалою суду повернуто, за подання до суду нового позову не передбачений.

Суд вважає за необхідне роз'яснити, що у разі виникнення підстави для повернення судового збору, його повернення здійснюється відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845. Зазначеною постановою визначено механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, прийнятих судами, а також іншими державними органами, які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Пунктом 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,1 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 243,60 грн.

Позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено та не надано доказів звільнення його від сплати судового збору в порядку статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, зважаючи на те, що в позовній заяві заявлено три позовні вимоги немайнового характеру, звертаю увагу позивача, що у відповідності до пункту 10 частини 1 статті 80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в п. 10 роз'яснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору

Також, відповідно до частини 1 статті 26 Цивільного процесуального кодексу України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

В порушення вищевказаної норми, позивачем в позовній заяві зазначено Другу Кіровоградську нотаріальну контору в якості зацікавленої особи, що не відповідає статусу учасників позовного провадження визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

Щодо позовної вимоги про визнання договору дарування, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 таким, що суперечить статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», слід зазначити, що правове регулювання договору дарування передбачене главою 55 Цивільного кодексу України. Статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» регулюються відносити передачі стягувачу предметів, зазначених у виконавчому документі. Таким чином, договір дарування за своєю правовою природою не може суперечити положенням Закону України «Про виконавче провадження». Крім того, сторонами вищевказаного договору дарування є ОСОБА_4 та ОСОБА_5, процесуальний статус яких в позовній заяві не визначений. Натомість, позовні вимоги до вказаних позивачем відповідачів не викладені. Також є незрозумілим, який саме договір дарування необхідно визнати таким, що суперечить вищевказаному Закону, оскільки до матеріалів позовної заяви даний договір не додано, а в самій позовній заяві не зазначено номеру договору, дати його укладання та ким він посвідчений.

Також, як роз'яснено у пункті 31 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року за № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійними», у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 ЦПК за загальною сумою всіх вимог.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менш 243,60 грн. та не більше 3654,00 грн.

Таким чином, якщо позовна вимога про визнання договору дарування недійсним породжує застосування наслідків недійсного правочину, як то вбачається із змісту позовної заяви, позивачеві слід визначити ціну позову від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи), а також сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до положень частини 1 статті 11, статті 15 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Цивільно-правовий захист - це система активних заходів, які застосовуються суб'єктом цивільного права, компетентними державними чи іншими органами, спрямованими на усунення порушень цивільного права чи інтересу, покладення виконання обов'язку по відновленню порушеного права на порушника. Під способом захисту цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений статтею 16 Цивільного кодексу України.

Зі змісту вказаної норми закону власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, передбаченим законом або договором.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею121 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 (вх. № 4217 від 06.02.2015 року) про зарахування судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, до Обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне бюро технічної інвентаризації», Відділу державної виконавчої служби Кіровського міського управління юстиції, третя особа: Друга Кіровоградська нотаріальна контора, про визнання акта правовстановлюючим документом та договору дарування незаконним, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві сплатити судовий збір в порядку та розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір» та надати суду позовну заяву з врахуванням мотивувальної частини ухвали та викласти позовні вимоги у відповідності до вимог чинного законодавства.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Роз'яснити позивачеві, що за приписом частини 2 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду виконає вимоги у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда Л. Д. Кулінка