Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Красилівському В. В.,

розглянувши у судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», треті особи Київська міська державна адміністрація та КП «Куренівське Подільського району міста Києва» про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про відшкодування шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка ОСОБА_1 є власником нежилого приміщення, яке розташоване в будинку АДРЕСА_1

20 червня 2014 року дане приміщення було затоплено. Комісією КП «Куренівське Подільського району м.Києва» складено акт від 24 червня 2014 року про причини залиття приміщення, відповідно до якого залиття відбулося внаслідок аварії на тепломережі подаючого трубопроводу.

Відповідно до Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м.Києва, 21 травня 2014 року теплова мережа за адресою: АДРЕСА_1 бела передана на баланс ПАТ «Київенерго».

04 липня 2014 року МПП «Професійна аналітика нерухомості» було надано Висновок про визначення вартості проведення відновлювального ремонту нежитлового приміщення в будинку АДРЕСА_1 вартість якого склала 35121,00 грн.. Також за проведення експертної оцінки позивачкою було сплачено МПП «Професійна аналітика нерухомості» 2200 грн..

Посилаючись на те, що приміщення позивачки потребує ремонту, а ПАТ «Київенерго» врегулювати спір в позасудовому порядку не бажає, позивачка звернулася з даним позовом до ПАТ «Київенерго» про стягнення з нього на користь позивачки 37321,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди.

У судовому засіданні 13 лютого 2015 року представник позивачки збільшив позовні вимоги (а.с. 133) та просив суд стягнути з ПАТ «Київенерго» на користь ОСОБА_1 79201,60 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 5000 грн. на відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування збільшеного розміру відшкодування посилався на те, що сума матеріального збитку 37321,00 грн. на момент залиття складала 3155,55 дол. США. На день збільшення позовних вимог, така сума за курсом НБУ становить вже 79201,60 грн., а тому стягненню з відповідача, як на думку позивачки, підлягає вже сума 79201,60 грн. зважаючи на те, що для проведення ремонту приміщення позивачкою було отримано в борг 3500 дол. США від ОСОБА_2, про що свідчить розписка (а.с. 135).

У судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити з викладених у ньому підстав.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що вини відповідача у потраплянні води у нежитлове приміщення, належне позивачці, не має, а тому відповідач не може відповідати за позовними вимогами. Крім того, зазначив, що спірне офісне приміщення знаходиться у підвалі будинку, через який проходить тепломережа будинку. Розміщення офісу у підвалі, де проходять труби теплопостачання та опалення, є недопустимим, а тому винним у заподіянні шкоди вважав осіб, які допустили розміщення офісу у підвалі, та незагерметизували зовнішні стіни будівлі від потрапляння води ззовні.

Представник третьої особи Київської міської державної адміністрації в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. В своїх поясненнях (а.с. 83) посилався на те, що згідно з Угодою щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м.Києва від 27 вересня 2011 року, укладеної між виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та АК «Київенерго», теплова мережа, внаслідок якої відбулося затоплення нежилого приміщення, яке належить позивачці на праві власності, відноситься до ПАТ «Київенерго». Відповідно п.2.1.7. даної Угоди ПАТ «Київенерго» зобов'язане нести повну відповідальність за збереження, експлуатацію, реконструкцію та ремонт майна.

В судове засідання 18 лютого 2015 року представник КП «Куренівське Подільського району м.Києва» не з'явився. У попередніх засіданнях пояснювала, що 20 червня 2014 року наслідки аварії на тепломережі були усунуті працівниками КП «Куренівське». Разом з тим, за актом від 21 травня 2014 року тепломережа була передана на баланс ПАТ «Київенерго», яке повинно відшкодовувати шкоди, завдану внаслідок залиття офісного приміщення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову у зв'язку з наступним.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до договору купівлі-продажу від 27 грудня 2007 року ОСОБА_1 є власником нежилих приміщень з НОМЕР_1 які знаходяться в будинку АДРЕСА_1загальною площею 199,90 кв.м.. Даний договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 та зареєстрований в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реалізації права власності на об'єкти нерухомого майна за реєстровим 18 січня 2008 року (а.с. 6-8, 9, 10. 11).

З пояснень представників сторін та свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 встановлено, що офісне приміщення, належне ОСОБА_1, знаходиться в цоколі будинку по АДРЕСА_1

З пояснень свідків та Схеми зовнішніх теплових мереж (а.с. 137) встановлено, що через фундамент будинку під землею у дане офісне приміщення входить трубопровід, який виходить в будівлі в стіні офісного приміщення на рівні 20-30 см над підлогою, проходить попід стінами офісного приміщення в спеціально змонтованому коробі і входить в Індивідуальний тепловий пункт, розміщений в підвальному приміщенні будинку, де відбувається розгалуження гарячої води на водовідведення та опалення будинку. До розміщення офісу в будинку знаходилась котельня.

Під землею трубопровід проходить в бетонному коробі, який захищає його від зовнішніх пошкоджень. З пояснень свідків та залученого для дачі пояснень спеціаліста ПАТ «Київенерго» ОСОБА_7 встановлено, що при аварії на трубопроводі вода, що вивільняється, поступає в бетонний короб та самовільно переміщається в спускові ями або ж найнижчу точку коробу.

20 червня 2014 р. сталося залиття нежитлового приміщення в будинку АДРЕСА_1, яке належить позивачці. Факт залиття підтверджується Актом від 24 червня 2014 року (а.с. 12).

Так, 24 червня 2014 року комісією КП «Куренівське Подільського району м.Києва» в складі головного інженера ОСОБА_8, майстра по ремонту ОСОБА_4, майстра технічної дільниці ОСОБА_5, власника приміщення ОСОБА_1, директора ТОВ «ВЮК «Верховенство права» ОСОБА_9 було складено акт про те, що до залиття нежитлового приміщення призвела аварія на тепломережі подаючого трубопроводу (а.с. 12).

З пояснень свідків та залученого в порядку ст. 54 ЦПК України спеціаліста ПАТ «Київенерго» ОСОБА_7 встановлено, що аварія на трубопроводі сталася під землею в коробі на відстані орієнтовно 50-60 см від фундаменту будинку та самовільно рухаючись, потрапила через отвір у фундаменті в офісне приміщення, належне позивачці.

Аварію на трубопроводі було усунуто силами КП «Куренівське Подільського району м.Києва», оскільки на момент аварії вважалось, що пошкоджена зовнішня ділянка тепломережі відноситься до безгосподарної (а.с. 12).

Внаслідок потрапляння води у приміщення, було пошкоджене майно ОСОБА_1, а тому вона звернулася з даним позовом про відшкодування моральної шкоди та матеріальних збитків, розмір яких визначено Звітом про оцінку визначення вартості проведення відновлювального ремонту залитого нежитлового приміщення, яке розташоване а адресо: АДРЕСА_1, складеного МПП «Професійна аналітика нерухомості» (а.с.19-36).

При вирішення питання про належність трубопроводу тій чи іншій організації, зважаючи, що на момент залиття за Актом від 24 червня 2014 року тепломережа за інформацією КП «Куренівське» відносилася до безгосподарної (а.с. 12), судом встановлено наступне.

Протягом липня-вересня 2014 року між позивачкою та КП «Куренівське» велася переписка з метою встановлення винних в аварії осіб.

З листа за №5052 від 03 липня 2014 року КП «Куренівське Подільського району м.Києва» вбачається, що підприємство обслуговує лише внутрішньо будинкові мережі. Оскільки тепломережа, внаслідок якої сталося затоплення, є теплоносієм бойлеру, який живить гарячим постачанням житловий будинок АДРЕСА_1 то КП «Куренівське Подільського району м.Києва» вимушене було обслуговувати (а.с. 13).

З листа КП «Куренівське Подільського району м.Києва» за №3213 від 21 липня 2014 року вбачається, що відповідно до Статуту КП «Куренівське Подільського району м.Києва», затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради 19 грудня 2012 року №2279 , а саме п.п.4.2.1. - КП здійснює обслуговування жилого та нежилого нерухомого майна (поточне обслуговування та ремонт, контроль систем опалення та кондиціонування, прибирання та загальний догляд за приміщеннями тощо). відповідно до п.п. 4.2.2. - здійснення нагляду за технічним станом будівель,споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж). Крім того, в даному листі зазначено, що на момент пошкодження тепломережі по АДРЕСА_1 дана магістраль не знаходилась на балансі та обслуговуванні ПАТ «Київенерго». З метою уникнень скарг та незручностей серед населення КП «Куренівське Подільського району м.Києва» було усунуто пошкодження тепломережі за вказаною адресою (а.с. 16).

В листі від 29 вересня 2014 року КП «Подільського району м.Києва» повідомило, що залиття нежитлового приміщення в будинку АДРЕСА_1 сталося в результаті прориву теплової мережі за вказаною адресою, власником якої є ПАТ «Київенерго» (а.с. 41, 42).

На підставі такої відповіді КП «Куренівське Подільського району м.Києва» представник позивачки і звернулася з даним позовом до ПАТ «Київенерго».

Встановлено, що 21 травня 2014 року теплова мережа, на якій відбулася аварія (т/м від ТК-217/1-3 до ж/б вул. Фрунзе, 118/2), за Актом приймання-передачі основних засобів була передана на баланс ПАТ «Київенерго» (а.с. 92-112).

Дійсно, ПАТ «Київенерго» є власником тепломережі, на якій 20 червня 2014 року відбулася аварія.

Разом з тим, при вирішенні питання про особу, яка повинна нести відповідальність за спричинену внаслідок залиття шкоду, суд виходить з такого.

Будинок № АДРЕСА_1 знаходиться на балансі КП «Куренівське Подільського району м.Києва», а відтак будинок належить до сфери обслуговування КП «Куренівське Подільського району м.Києва». Тепломережа, яка опалює житловий будинок, проходить під землею через конструкції фундаменту житлового будинку до внутрішньо-будинкових систем центрального опалення.

Згідно Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року на КП «Куренівське Подільського району м.Києва» покладені наступні обов'язки:

п.п.4.1.9 п.4.1. (вимоги до утримання фундаментів та стін підвалів) -забезпечити справну, достатню теплоізоляцію внутрішніх трубопроводів, стояків. Усунути протікання, витоки, закупорки, засмічування, зриви гідравлічних затворів, санітарних приладів і негерметичність стикових з'єднань у системах каналізації. Забезпечити надійність і тривкість кріплення каналізаційних трубопроводів і випусків, наявність кришок на ревізіях;

п.п.4.2.1.4. - цоколь будинку повинен бути захищений від зволоження та обростання мохом. Для цього шар гідроізоляції фундаменту має бути нижчим за рівень відмостки.

Відповідно до Правил підготовки теплових господарств до опалюваного періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 10.12.2008 № 620/378 (далі за текстом - Правила), дія яких поширюється на суб'єктів господарювання, які здійснюють діяльність з виробництва, постачання, транспортування теплової енергії та надання послуг з теплопостачання (опалення та ГВП), а також на споживачів теплової енергії незалежно від організаційно-правових форм та форм власності (Розділ VIII), у місячний термін, але не пізніше травня поточного року, після проведення огляду представниками балансоутримувача і виконавця послуг, складаються переліки заходів, необхідних для підготовки внутрішньобудинкових систем централізованого опалення, вентиляції та ГВП до експлуатації в наступному опалювальному періоді. Зазначені заходи повинні передбачати, зокрема, перевірку та відновлення (за необхідності) герметизації інженерних вводів; у підготовленій до опалювального періоду системі тепло-споживання споживачів (системи опалення, вентиляції та ГВП) обов'язково повинно бути відновлено (за необхідності) герметизацію інженерних вводів.

Положенням про порядок підготовки систем теплоспоживання споживачів до опалюваного сезону у м. Києві, затвердженим розпорядженням КМДА від 06.08.2008 № 1117, яким встановлено порядок організації, терміни виконання та обсяги робіт з підготовки систем теплоспоживання споживачів та порядок приймання і оцінки готовності систем теплоспоживання споживачів до опалювального сезону, вказано на необхідність, для своєчасної підготовки системи теплопостачання до опалювального періоду, виконати герметизацію інженерних вводів (теплових мереж, водопроводу, каналізації) в будівлі і споруди згідно з типовим рішенням.

З пояснень свідків - працівників КП «Куренівське» та з пояснень спеціаліста ПАТ «Київенерго» встановлено, що залиття нежитлових приміщень підвального поверху сталося в результаті аварії на системі центрального опалення (зовнішні тепломережі), що прокладені до цього житлового будинку. Разом з тим, проникнення води з пошкодженої тепломережі відбулося через місце вводу її до нежитлових приміщень підвального поверху у фундамент будівлі через відсутність або неякісно виконану герметизацію цього вводу.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної майнової шкоди втілено у статті 1166 ЦК України, у відповідності до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, з огляду на положення статей 22, 1166 ЦК України, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

На позивача покладається обов'язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяними збитками. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

ПАТ «Київенерго» довів суду відсутність зв'язку між його діями (допущенням аварії на тепломережі) та спричиненням позивачу збитків, оскільки нормами вказаних вище Правил, Положення обов'язок підготовки будинку до осінньо-зимового періоду і проведення відповідних дій по відновленню герметизації вводу теплової мережі у вказаний будинок на ПАТ «Київенерго» не лежить. Лише внаслідок неправильної герметизації вводу теплової мережі у фундаменті будинку, який перебуває на балансі КП «Куренівське», стороння вода потрапила в середину будівлі.

За таких обставин, ОСОБА_1 у задоволенні її позову до ПАТ «Київенерго» потрібно відмовити.

Керуючись ст.ст. 22,23, 1166, 1167 ЦК України, Правилами підготовки теплових господарств до опалюваного періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 10.12.2008 № 620/378, Положенням про порядок підготовки систем теплоспоживання споживачів до опалюваного сезону у м. Києві, затвердженим розпорядженням КМДА від 06.08.2008 № 1117, Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 р., ст.ст. 3, 10, 11, 60, 88, 209, 213-215, 294 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

ОСОБА_1 у задоволенні її позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Т. В. Войтенко