ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1 ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4633/15-ц
Провадження № 2/210/2024/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"30" листопада 2015 р.
Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Чайкіної О.В.
за участю секретаря Куксенко О.В.
розглянувши в порядку ч. 2 ст. 197 ЦПК України, в залі суду в м. Кривий Ріг цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Головне управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,-
в с т а н о в и в :
Позивач, ОСОБА_3, звернувся до суду з вищеназваним позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що він є власником двокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. 22-Партз′їздуАДРЕСА_1. Крім того в даній квартирі на реєстраційному обліку знаходиться ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4 та позивач ОСОБА_3 Відповідачі змінили своє місце проживання та переїхали до іншого міста. В зазначеній квартирі Відповідачі ніколи не проживали, в утриманні майна участі не приймали, не сплачують комунальні платежі, не отримують кореспонденцію, особистих речей їх в квартирі не має. Враховуючи те, що ОСОБА_3, та ОСОБА_4 без поважних причин не мешкають у вищезазначеній квартирі, позивач просить визнати їх особами, що втратили право користування житловим приміщенням, та зняти їх з реєстраційного обліку.
В судовому засіданні позивач не був присутній, до початку розгляду справи надав заяву про розгляд справи у його відсутність, наполягав на задоволенні позовних вимог, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а саме шляхом виклику через оголошення у пресі відповідно до ч. 9 ст. 74 ЦПК України. Тому суд розглядає справу у відсутність відповідачів з ухваленням заочного рішення. Третя особа в судовому засіданні не була присутньою, до початку розгляду справи надала заяву про розгляд справи у її відсутність.
Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено, що відповідно до довідки № 1976 від 09.09.2015 року за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 10).
Як вбачається з матеріалів справи, сторонами по справі 16 липня 2010 року укладено договір купівлі-продажу квартири в сумісну власність. Відповідно до витягу про реєстрацію права власності від 16.07.2010 року, власником 1/2 частки двокімнатної квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу ВМТ № 747161 від 02 липня 2010 року, посвідчеого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу, реєстр. № 403 (а.с.12).
Однак у подальшому, Відповідач продала свою частку квартири № 72 у будинку № 51 по вул. 22-Партз′їзду в м. Кривому Розі позивачу. Так, відповідно до договору купівлі-продажу серії НАА за № 057975 від 27.06.2014 року Відповідач ОСОБА_3 передала у власність ОСОБА_2 ? частину квартири АДРЕСА_4. (а.с.16-17).
Таким чином позивач ОСОБА_3 є одноособовим власником квартири 72 по вул. 22-Партз′їзду 51, в м. Кривий Ріг, що підтверджується правовстановлюючими документами (а.с. 11-17)
Встановлено, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано 15.10.2013 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 60. (а.с.9).
Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Згідно з ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно з акту мешканців будинку, ОСОБА_3 13.02.1967 р.н, та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 не мешкають в квартирі 72 по вул. 22-Партз′їзду 51, в м. Кривий Ріг, за вказаною адресою з 2010 року (а.с.19).
Відповідно до ст.ст. 15-16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
У зв'язку з наведеним, суд вважає, що відповідачі: ОСОБА_3, та ОСОБА_4, які зареєстровані в квартирі 72 по вул. 22-Партз′їзду 51, в м. Кривий Ріг, не будучи її власниками, не маючи з власником договору щодо користування квартирою, залишаються в ній зареєстрованими, що призводить до накопичення та нарахування коштів за комунальні послуги, чинять перешкоди у користуванні власністю, тому суд вважає за доцільне визнати відповідачів такими, що втратили право на користування даною квартирою.
В частині вимог про зобо"язання Головне управління ДМЧ України в Дніпропетровській області зняти відповідачів з реєстраційного обліку, суд зазначає наступне. Відповідно до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть. Таким чином, само по собі рішення суду про визнання відповідача таким, що втратили право користування жилим приміщенням, у відповідності до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є підставою для подальшого зняття останніх з реєстрації в цьому приміщенні.
При цьому, у постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року зазначено, що вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи житловим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК).
З врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин справи, суд оцінюючи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що вимоги позивача знайшли своє доведення в судовому засіданні, з підстав викладених вище, а тому підлягають задоволенню в частині визнання відповідачів такими, що втратили право користування. В частині вимог щодо зобов"язання третьої особи вчинити певні дії, суд відмовляє, оскільки вони є передчасними, та можуть бути заявлені лише при відмові в здійсненні третьої особи таких дій на підставі рішення суду, при цьому їх розгляд здйснюється в порядку адміністративного судочинства.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд керується ст. 88 ЦПК України відповідно до якої, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню сплачена сума судового збору в розмірі 487,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.15, 60, 88 ч.1, 212, 215, 223-229, 294 ЦПК України, ст.ст. 317, 319, 391 ЦК України, суд, -
в и р і ш и в :
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Головне управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 особою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою 72 по вул. 22-Партз′їзду 51, в м. Кривий Ріг.
Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, особою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою 72 по вул. 22-Партз′їзду 51, в м. Кривий Ріг.
Стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 оплачений судовий збір в розмірі 243,60 коп. на користь ОСОБА_2 який зареєстрований у м. Кривий Ріг, по вул. 22-Партз′їзду АДРЕСА_5.
Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, оплачений судовий збір в розмірі 243,60 коп. на користь ОСОБА_2, який зареєстрований у м. Кривий Ріг, по вул. 22-Партз′їзду АДРЕСА_5.
Рішення суду є підставою для зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: м. Кривий Ріг, вул. 22-Партз′їздуАДРЕСА_5.

Рішення суду є підставою для зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_4, 17.07.1988 р.н, зареєстрованої за адресою: м. Кривий Ріг, вул. 22-Партз′їзду АДРЕСА_5.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та вразі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О. В. Чайкіна