АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №667/7157/15-ц Головуючий в І інстанції Майдан С.І.
Номер провадження №22-ц/791/3074/2015 Доповідач: Лісова Г.Є.
УХВАЛА

07 грудня 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Херсонської області в складі:

Головуючого -ОСОБА_1
Суддів:ОСОБА_2
ОСОБА_3
Секретар - Прокурор -ОСОБА_4 ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою Херсонської міської ради на ухвалу Комсомольського районного суду м. Херсона від 22 жовтня 2015 року за позовом прокурора м. Херсона в інтересах держави в особі Херсонської міської ради до ОСОБА_6 про витребування майна із чужого незаконного володіння

В С Т А Н О В И Л А:

31.08.2015 року прокурор міста Херсона звернувся в суд з позовом в інтересах держави в особі Херсонської міської ради до ОСОБА_6 про витребування майна із чужого незаконного володіння, посилаючись на те, що за договором купівлі-продажу, укладеним 31.01.2008 року ЗАТ «Херсонліфт» відчужив ПП «Інсайт Плюс» за 16036 грн. нежитлове приміщення загальною площею 16,5 кв.м. розташоване на першому поверсі в будинку по вул. Димитрова,9 в м. Херсоні першого підїзду. Протягом 2008 року нежиле приміщення перепродувалося ТОВ «ДК-Сервісбуд», ТОВ «Висконс М» та ОСОБА_7

23.02.2015 року право власності на спірне приміщення набула ОСОБА_6 на підставі договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_8

Рішення господарського суду Херсонської області від 31.01.2008 року, яким було визнано за ЗАТ «Херсонліфт» право власності на нежитлові приміщення, в тому числі і по вул. Димитрова,9 в м. Херсоні площею 16,5 кв.м., скасоване постановою Вищого господарського суду України від 21.07.2009 року і позов ЗАТ «Херсоліфт» до Херсонської міської ради, Херсонського ДБТІ про визнання права власності на нежитлове приміщення ухвалою господарського суду Херсонської області від 15.09.2009 року залишено без розгляду.

Прокурор, посилаючись на неправомірне відчуження нерухомого майна, що належить до комунальної власності, особою ЗАТ «Херсонліфт, якій воно не належить, а також враховуючи той факт, що нежиле приміщення відчужувалося неодноразово, просив витребувати з незаконного володіння ОСОБА_6 на користь Херсонської міської ради нежитлове приміщення загальною площею 16,5 кв.м. розташоване на першому поверсі першого підїзду будинку №9 по вул. Димитрова в м. Херсоні.

Ухвалою Комсомольського районного суду м. Херсона від 22 жовтня 2015 року позов залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову накладені ухвалою Комсомольського районного суду м. Херсона від 28.09.2015 року про заборону ОСОБА_6 вчиняти дії направлені на перехід прав на нежитлове приміщення площею 16,5 кв.м. розташоване на першому поверсі в першому підїзді по вул. Димитрова,9 в м. Херсоні.

Розяснено позивачу право повторного звернення до суду.

В апеляційній скарзі на ухвалу суду Херсонська міська рада просить її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права.

У судовому засіданні представники Херсонської міської ради та прокурор апеляційну скаргу підтримали з підстав викладених у ній, вважають, що ухвала суду підлягає скасуванню як незаконна.

ОСОБА_9, який представляє в суді інтереси ОСОБА_6, апеляційну скаргу не визнав, вважає, що її слід відхилити як безпідставну.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позовну заяву прокурора м. Херсона без розгляду суд першої інстанції виходив з відсутності повноважень прокурора на захист інтересів Херсонської міської ради з приводу відчуження майна комунальної власності та не наведення підстав для захисту інтересів держави.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна.

Згідно з п.2 ст.121 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом, як зазначено в ч.1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З огляду на таке, зазначені підстави представництва є обставинами, які обґрунтовуються прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, згідно з якою наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Підстави для здійснення представництва були обґрунтовані прокурором як на час звернення до суду з позовною заявою так і під час розгляду справи в суді. Як на підставу для здійснення представництва інтересів держави в особі Херсонської міської ради прокурор посилався на захист права власності майна територіальної громади, що знаходиться у комунальній власності, протиправне відчуження нежилого нерухомого майна територіальної громади.

Судом першої інстанції не було також враховано правової позиції щодо подання прокурорами до суду позовів саме в інтересах держави наведеної в рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99, відповідно до якої в основі інтересів держави завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх субєктів власності та господарювання тощо. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави.

Звертаючись до суду із зазначеним позовом прокурор посилався на незаконне вибуття із власності територіальної громади нерухомого майна, нежилого приміщення площею 16,5 кв.м., що знаходиться на першому поверсі будинку №9 по вул. Димитрова в м. Херсоні, щодо повернення якого в комунальну власність Херсонською міською радою не вживалося відповідних заходів, що вбачається з матеріалів справи.

Заборони щодо здійснення прокурором представництва в суді інтересів органів місцевого самоврядування Закон України «Про прокуратуру» не містить.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції необґрунтовано прийшов до висновку про відсутність у прокурора підстав для представництва в суді інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 307,311 ЦПК України колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Херсонської міської ради задовольнити.

Ухвалу Комсомольського районного суду м. Херсона від 22 жовтня 2015 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Г.Є. Лісова

Судді: Г.В. Семиженко

ОСОБА_3