1Справа № 335/8230/15-ц 2/335/2001/2015
25 листопада 2015 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Рибалко Н.І., при секретареві Мереуці М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міського комунального підприємства «Основаніє» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до МКП «Основаніє» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якій зазначила наступне. 24.08.2014 року о 03-00 год. відбулось залиття квартири №227 в буд. 22 по бул. Гвардійському в м. Запоріжжі, яка належить на праві власності позивачці. Внаслідок залиття квартири відбулось пошкодження частини стелі та стін квартири паркетного покриття, кухонних меблів та приладдя. Причиною залиття квартири стало протікання стояка холодного водопостачання квартири №229 в буд. 22 по бул. Гвардійському в м Запоріжжі, яке сталось вини відповідача через недбале утримання МКП „Основаніє внутрішньобудинкових мереж холодного водопостачання. Позивач просить суд стягнути з МКП „Основаніє на її користь 70 0001грн. на відшкодування матеріальної шкоди, 20 000грн. на відшкодування моральної шкоди.
В судове засідання позивач не зявилась, представник позивача надав заяву про розгляд справи за відсутністю позивача та її представника, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.
Представник МКП «Основаніє» у судове засідання не зявився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений судом належним чином, надав клопотання про перенесення судового засідання у звязку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні. Суд не визнає поважною причину неявки представника відповідача у судове засідання, вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача, за наявними у справі матеріалами, в порядку ст. 224 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Зясувавши обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.
У відповідності зі ст. ст. 10, 11 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, наданих сторонами.
Судом встановлено наступне.
Згідно ч. 1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.
Статтею 21 цього Закону передбачені зобов'язання виконавця, а саме: утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.
Судом встановлено, що квартира №227 в буд. 22 по бул. Гвардійському в м. Запоріжжі належить позивачці на праві приватної власності (а.с. 6).
24.08.2014 року відбулось залиття квартири №227 в будинку 22 по бул. Гвардійському в м. Запоріжжі водою. Згідно акту б/н від 26.08.2014 р., складеного комісією майстрів МКП «Основаніє» встановлено, що причиною залиття квартири №227 стало протікання стояка холодного водопостачання у квартирі №229. На момент огляду квартири виявлено: сліди залиття навісної стелі (гіпсокартон) S=15,4 м.кв., часткове здуття паркетної дошки S=6,16 м.кв., залиття стін, обклеєних шпалерами S=0,38 м.кв. Також з вказаного акту вбачається, що аварійна ситуація усунута працівниками аварійної служби 24.08.2014 р. (арк. справи 7).
З огляду на те, що МКП «Основаніє» є балансоутримувачем будинку, в якому знаходиться належна позивачу квартира, відповідно до вищезазначеного Закону, законодавець саме на нього покладає обов'язок забезпечувати управління ввіреним йому майном та нести відповідальність за його експлуатацію.
24.11.2010 року між позивачем, ОСОБА_1 та КП „ВРЕЖО №13, правонаступником якого є МКП „Основаніє, було укладено договір про надання послуг з утримання будинків споруд та при будинкових територій. Згідно п. 14 договору виконавець зобовязаний утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень у наданні послуг, відшкодовувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоровю споживача внаслідок незадовільного санітарного утримання території або неналежного надання послуг.
Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009р. №529 „Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. До типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій входить: поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньо будинкових систем гарячого і холодного водопостачання.
Отже, утримання та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання входить до обовязків виконавця за договором про надання послуг з утримання будинків і споруд та при будинкових територій, а саме МКП „Основаніє.
Таким чином, з огляду на вищезазначені правові норми, вина відповідача є очевидною, так як причиною залиття квартири позивача було неналежне виконання його обов'язків щодо забезпечення схоронності житлового фонду та своєчасного і якісного ремонту трубопроводу внутрішньобудинкових мереж холодного водопостачання, які він повинен виконувати на підставі ст.ст. 176, 180, 184 Житлового кодексу України, а тому, саме МКП «Основаніє» повинно відшкодувати спричинену позивачу матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Будь-яких доказів на спростування встановлених судом обставин відповідачем не надано. Крім того, відповідачем не надано суду будь-яких доказів, які свідчать про відсутність його вини в спричинені шкоди.
В обґрунтування позовних вимог позивачем надана локальна смета розрахунку вартості ремонту квартири №227 будинку №22 по бул. Гвардійському в м. Запоріжжі, складена ТОВ „Проект-Будсервіс (арк. справи 10-26).
Згідно до зазначеної локальної смети сума матеріальної шкоди завданої залиттям квартири позивача становить 70 001 грн.
Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій спричинено збитки внаслідок порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є: втрати, понесені особою в звязку з пошкодженням або знищенням майна, а також витрати, які особа понесла або повинна була понести для поновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Частина 3 ст. 22 ЦК України передбачає, що збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо законом або договором не встановлено відшкодування в меншому або більшому розмірі.
Відповідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та стягнення з відповідача на її користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 7001 грн.
Крім того, позивачці внаслідок залиття квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідача було завдано моральну шкоду. Відповідно до ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала, зокрема, у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
У відповідності до ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Позивачка оцінила моральну шкоду у 20 000 грн. Суд, виходячи з вимог розумності та справедливості, дійшов висновку що в цій частині позов підлягає частковому задоволенню, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає моральна шкода, завдана позивачу відповідачем внаслідок залиття квартири, у розмірі 5 000 грн.
Позивачка, ОСОБА_1, звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України „Про судовий збір, у звязку з чим, на підставі ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судовий збір в дохід держави у розмірі 750 коп.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Міського комунального підприємства «Основаніє» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з Міського комунального підприємства «Основаніє» на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири 70 001 (сімдесят тисяч одну) грн., на відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири 5 000 (пять тисяч) грн.
В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою в 10-денний строк з дня отримання заочного рішення.

Суддя Н.І. Рибалко