Справа № 758/1475/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Сербіної Н. Г. ,

при секретарі Гончарук Л.В., Шабатин Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, витрат та збитків, завданих залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з вищевказаним позовом, свої вимоги обґрунтовують тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 24.04.2000 року вони є власниками квартири АДРЕСА_1.

30.09.2014 року та 01.10.2014 року сталося залиття їх квартири, а саме було залито стелю на кухні. 09.10.2015 року знову відбулося залиття, було затоплено житлову кімнату. Позивачі звернулися до КП «Куренівське Подільського району м. Києва» для складання відповідних актів. Відповідно до акту від 17.10.2014 року причиною залиття кухні стало халатне відношення до сантехобладнання мешканців квартири 10. Згідно акту 13.10.2015 року причиною залиття квартири №4 було самовільне втручання власника квартири 10 в систему центрального опалення ( зняття приладу опалення в кімнаті).

Відповідно до висновку про вартість проведення відновлюваного ремонту квартири № 4 після її залиття, яке трапилось 01.10.2014 рокута 09.10.2014 року, шкода, нанесена в результаті залиття квартири становить 13 806 грн.

Позивачі намагалися залагодити з відповідачем ситуацію, однак відповідач з дружиною та сином увірвалися до квартири позивачів та нанесли їм значні тілесні ушкодження, що спричинило розлад здоровя та втрату працездатності. Зазначеними діями відповідачем було завдано значної моральної шкоди. Позивачі оцінюють завдану їм моральну шкоду в 30 000,00 гривень.

Також позивачі понесли витрати у звязку нотаріальними оформленням довіреностей на представництво інтересів в суді на загальну суму 600 (шістсот) грн.. 00 коп. та у звязку з звернення за юридичною допомогою до ПП «Київська юридична група» , за що сплачено 3000 (три тисячі) грн..

Станом на дату подання позову відповідач вартість ремонту не відшкодував, тому позивачі просять стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 13806 грн., моральну шкоду 30000 грн.., витрати на проведення оцінки матеріальної шкоди у розмірі 800 грн., витрати на правову допомогу в розмірі 3000 грн.., витрати понесені у звязку з нотаріальним посвідчення довіреностей на представництво інтересів в суді на загальну суму 600 грн., а також стягнути судовий збір у розмірі 482 грн.. 06 коп..

У судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали з тих же підстав, просили його задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково.

Заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи позивачі є власниками квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24.04.2000 року, виданим відділом приватизації Подільської райдержадміністрації (а.с.9).

Власником квартири №10 в цьому ж будинку, що знаходиться поверхом вище є відповідач ОСОБА_3 Зі слів відповідача, на час залиття в квартирі проживали знайомі. Разом з тим, відповідальність за завдання шкоди повинен нести власник квартири.

1 та 9 жовтня 2014 року відбулось залиття квартири позивачів.

Факт залиття підтверджується актом від 13.10.2014 р, складеним працівниками КП «Куренівське Подільського району» (а.с. 11). Відповідно до вказаного акту залиття квартири № 4 сталося 09.10.2014 року з вини власника квартири № 10 ОСОБА_3, який самовільно зняв прилад опалення в кімнаті. В результаті залиття було пошкоджено стелю та стіни в кімнаті площею 18,5 кв.м.

Також факт залиття квартири підтверджується актом від 17.10.2014 року, складеним працівниками КП «Куренівське Подільського району» (а.с. 11). Відповідно до вказаного акту причиною залиття квартири №4 01.10.2014 року є халатне відношення до сантехобладнання квартирантів, які проживали на той час в квартирі №10. В квартирі № 4 було залито кухню та пошкоджено стелю.

З висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_3 після залиття вбачається, що вартість проведення відновлювального ремонту становить 13 806 гривень ( а.с. 50-98).

Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної чи фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно ч.2 статті 1166 ЦК України, особа звільняється від відповідальності, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини.

Суд приходить до висновку, що залиття квартири позивачів сталося з вини мешканців квартири №10, що також підтверджується актами від 13.10.2014 року та від 17.10.2014 року, і саме власник квартири має нести відповідальність за спричинену шкоду, який допустив сторонніх осіб або своїх знайомих для проживання в квартиру.

Власник зобов'язаний контролювати та слідкувати за технічним станом свого майна, а в разі якщо не впорався з даним обов'язком повинен відповідати за спричинення шкоди внаслідок залиття. Це випливає із Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води та водовідведення та п.22 Типового договору про надання послуг централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води та водовідведення, затверджених постановою КМУ №630 від 21.07.2015 року.

Згідно статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

У судовому засіданні відповідач визнав позов частково, не заперечуючи проти того, що відбулось залиття квартири позивачів, заперечував проти розміру завданої шкоди.

Однак, будь- яких доказів, які б спростовували розмір матеріальної шкоди, завданої позивачам відповідачем суду не надано.

Обставин, які б визивали сумнів у достовірності висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири 4, що розташована за адресою : м.Київ, вул.. Петропалівська, буд.12, після її залиття 01.10.2014 року та 09.10.2014 року, який наданий позивачами, суд не вбачає.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про задоволення позову в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в сумі 13 806 грн. та витрат на проведення оцінки матеріальної шкоди на користь позивачів, в рівних частках, оскільки вони є співвласниками квартири, в якій відбулось залиття.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

У п. 5 зазначеної постанови роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації.

При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Внаслідок неправомірних дій (бездіяльності) відповідача було пошкоджено майно позивачів, порушився їх звичайний спосіб життя, внаслідок чого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазнали душевних страждань.

Враховуючи глибину душевних хвилювань та порушення нормального порядку життя позивачів, суд приходить до висновку про те, що у зв'язку з залиттям їх квартири було заподіяно моральну шкоду у розмірі 3000 гривень, в рівних частках кожному, яка підлягає стягненню з відповідача, як це передбачено ст. ст. 23, 1167 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЦПК України правову допомогу може надавати особа, яка є фахівцем у галузі права і за законом має право на надання правової допомоги.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 79 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.

На думку суду, надані позивачами квитанції на підтвердження понесених ними витрат на правову допомогу у сумі 3 000 грн., не можуть бути належним доказом, оскільки у матеріалах справи відсутній розрахунок вартості юридичних послуг відповідно до пропорційного часу роботи адвоката у зв'язку з наданням правової допомоги у даній справі.

Що стосується стягнення з відповідача на користь позивачів витрат понесених у зв»язку з нотаріальним посвідченням довіреностей на представництво інтересів в суді в сумі 600 грн., то в цій частині вимоги задоволенню не підлягають, оскільки ці витрати не можна віднести до судових витрат.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню частково, а з відповідача слід стягнути на користь позивачів в рівних частках, кожному, матеріальну шкоду в розмірі 13 806 грн. ( тринадцять тисяч вісімсот шість гривень), витрати на проведення оцінки матеріальної шкоди в розмірі 800 грн. (вісімсот гривень), моральну шкоду в сумі 3 000 ( три тисячі гривень).

Крім того, у відповідності до вимог ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивачів, в рівних частках, підлягають витрати по оплаті судового збору в розмірі 482 грн. 60 коп.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 22, 23, 319, 1166, 1167 ЦК України ст. ст. 3, 4, 10, 11, 15, 58-60, 74, 79, 84, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 ( реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) та ОСОБА_2 ( реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3) матеріальну шкоду в розмірі 13 806 грн. ( тринадцять тисяч вісімсот шість гривень), витрати на проведення оцінки матеріальної шкоди в розмірі 800 грн. (вісімсот гривень), моральну шкоду в сумі 3 000 ( три тисячі гривень), судовий збір в сумі 482 грн. 60 коп.( чотириста вісімдесят дві гривні шістдесят копійок), а всього стягнути 18088,60 гривень ( вісімнадцять тисяч вісімдесят вісім гривень шістдесят копійок).

В задоволенні інших позовних вимог- відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд міста Києва в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя ОСОБА_4