Справа № 646/3052/15-ц
Провадження № 2/646/922/2015
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.15 року Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді Міндарьової М.Ю..

За участі секретаря судових засідань Ротач К.О.,

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської Ради, третя особа Перша державна нотаріальна контора міста Харкова про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,-

Встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом в обґрунтування якого зазначив, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_2 від 10.01.2007 року, виданого Харківською міською Радою, квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 (бабі), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2; ОСОБА_4 (діду), який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року та батьку позивача - ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року. Таким чином, його батько - ОСОБА_5 прийняв спадщину після смерті своїх батьків та став власником спірної квартири в цілому. Позивач вказує, що після смерті його батька він, як єдиний спадкоємець до нотаріальної контори в 6 - ти місячний термін не звернувся, оскільки вважав, що прийняв спадщину, однак звернувшись до нотаріальної контори, в отриманні свідоцтва йому було відмовлено з причини того, що на час смерті свого батька він не був зареєстрований з ним за однією адресою та не звернувся з заявою про прийняття спадщини увстановлені законодавством строки. Позивач також зазначає, що з причини своєї необізнаності його родичі, отримавши свідоцтво про право власності на житло в БТІ його не зареєстрували. Посилаючись на вказані обставини, на положення Цивільного Кодексу України, позивач просив суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом.

Позивач та його представник в судове засідання не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав до суду письмові заперечення відповідно до яких просив в задоволенні позову відмовити з причин відсутності реєстрації права власності на спірну квартиру за спадкодавцями, посилаючись на те, що право власності виникає після його державної реєстрації.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 10.01.2007 року НОМЕР_2 виданого Харківською міською Радою, квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Згідно копії свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_3) ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року; ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4); ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5).

Як вбачається з копії витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстраціюнародження, батьками ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Відповідно до копії свідоцтва про народження НОМЕР_6, батьком ОСОБА_2 (позивача) є ОСОБА_5.

Згідно копії карток реєстрації (Ф-Б, Ф-А) спадкодавці (ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5.) були зареєстровані в спірній квартирі з 1958 року, з 1956 року та 1981 року відповідно, та по день своєї смерті.

Як вбачається з листа Першої харківської нотаріальної контори від 19.03.2015 року вих. № 1149/01-16, спадкові справи після померлихОСОБА_3., ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не заводились, свідоцтва на спадщину не видавались.

Частиною 3 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно частини 1 статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, суд приходить до висновку, що після смерті ОСОБА_3 належну їй частку спірної квартири прийняли її чоловік - ОСОБА_4 та син - ОСОБА_5; після смерті ОСОБА_4 належну йому частку спірної квартири з урахуванням частки прийнятої після смерті ОСОБА_3, прийняв його син та батько позивача - ОСОБА_5 та став власником спірної квартири в цілому.

Оскільки, як вбачається з матеріалів справи спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 (батька позивача) ніхто не прийняв, свідоцтва про спадщину після смерті останнього не видавались, то позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті свого батька.

Стосовно доводів заперечень відповідача, то останні судом до уваги не приймаються, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 328 ЦК України, правовласностінабувається на підставах, що не заборонені законом, зокремаізправочинів.Право власностівважається набутим правомірно, якщоінше прямо не випливаєіз закону абонезаконністьнабуття права власності не встановлена судом.

Статтею 345 Цивільного Кодексу Українивстановлено, що фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності.

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло від 10.01.2007 року, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 набули право власності на спірну квартиру відповідно до ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду».

Згідно статті 182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Таким чином, законодавець не пов'язує момент виникнення права власності набуте в ході приватизації з моментом його державної реєстрації, в цьому випадку реєстрація права власності на об'єкт нерухомого майна не породжує у особи право власності, а лише засвідчує офіційне визнання і підтвердження державного факту наявності в особи цього права. Така сама правова позиція щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно, яке було створене, введено в експлуатацію до набрання чинності ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»від 1 липня 2004 року № 1952-ІV, висловлена в постанові Верховного Суду України від 13.06.2012 року № 6-54 цс 12.

Крім цього, саме свідоцтво про право власності на житло є правовстановлюючим документом, що засвідчує право особи на річ.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 10, 11, 60, 212-215 Цивільного процесуального Кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 (НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_3 порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_5.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області шляхом подання апеляційної скарги через Червонозаводський районний суд міста Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: М.Ю. Міндарьова