Провадження № 2-во/761/156/15
У Х В А Л А

13 листопада 2015 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.

при секретарі Мурга О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву суддя Шевченківського районного суду м.Києва Сіромашенко Н.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки, допущеної в рішенні Шевченківського районного суду м.Києва від 23 червня 2015 року у справі №761/35650/14-ц (провадження №2/761/1614/2015) за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про визнання недійсним пункту кредитного договору, -

в с т а н о в и в:

Заявник звернулася до Шевченківського районного суду м.Києва із заявою про виправлення описки, допущеної в рішенні Шевченківського районного суду м.Києва від 23 червня 2015 року у справі №761/35650/14-ц (провадження №2/761/1614/2015) за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Альфа-Банк» про визнання недійсним пункту кредитного договору.

Сторони у судове засідання не з'явилися, сповіщені належним чином про час та місце слухання справи.

Суд, на підставі ч.4 ст.219 ЦПК України, вважає за можливе розглянути заяву за відсутності сторін, оскільки, їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розглянувши заяву про виправлення описки, вивчивши матеріали цивільної справи №761/35650/14-ц, повний текст рішення, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Приписами ст.219 ЦПК України обумовлено, що суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

При цьому, вказаною нормою врегульовано, що саме помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Так, арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки, вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного суду України від від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільні справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Натомість, заявник по суті ставить питання про внесення виправлень у мотивувальну частину рішення.

Таким чином, посилання на допущення судом описки, яку необхідно виправити в порядку ст.219 ЦПК України, є безпідставними.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст.209, 210, 219 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки, допущеної в рішенні Шевченківського районного суду м.Києва від 23 червня 2015 року у справі №761/35650/14-ц (провадження №2/761/1614/2015) за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про визнання недійсним пункту кредитного договору.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя