Провадження №2/389/691/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2015 року Знамянський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Українського В.В.,

при секретарі Василенко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду в місті Знамянка Кіровоградської області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 «Приват Банк» до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача, посилаючись на те, що відповідач ОСОБА_2 з 14.11.2011 року є користувачем web-інтерфейсу LIQPAY. Правовідносини з використання web-інтерфейсу LIQPAY врегульовані угодою користувача, яка розміщена на сайті https://www.liqpav.com/ (далі за текстом Угода користувача), згідно п. 1.1. якої ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» приймає на себе зобов'язання здійснювати приймання/переведення грошових коштів від клієнта за web-інтерфейсом LIQPAY. Пунктом 3.3 Угоди користувача передбачено, що обов'язки Банка в межах Угоди обмежуються прийманням грошових коштів у Клієнтів та передачею грошових коштів особам, яким вони призначені. Для користування web-інтерфейсом LIQPAY користувач має лише зазначити свій номер мобільного телефону, персональні дані та приєднатися до Угоди користувача. Крім іншого, web-інтерфейс LIQPAY надає можливість здійснювати поповнення рахунку LIQPAY, переказ коштів на інші рахунки LIQPAY, переказ коштів на платіжні картки та здійснювати інші операції. Угода користувача не встановлює можливість надання у користування коштів понад залишок коштів клієнта.

Безпідставне отримання відповідачем грошових коштів стало можливим у зв'язку з здійсненням заміни старого інтерфейсу на новий із доповненням його функціонального наповнення та зміною технології обробки платежів. При цьому для перегляду архівних операцій користувачам нового web-інтерфейсу LIQPAY залишався доступним старий web-інтерфейс.

Відповідачем було виявлено та використано вразливість нового web-інтерфейсу LIQPAY, яка полягала в тому, що через архів операцій старого web-інтерфейсу LIQPAY користувач мав можливість ініціювати здійснення переказу саме в старому web-інтерфейсі LIQPAY. Основна технологічна відмінність двох web-інтерфейсів, полягала в тому, що в новому web-інтерфейсі переказ і відображення інформації за його результатом здійснювалося онлайн, тобто негайно, а в старому негайно проводилась лише перевірка наявності коштів, а проведення операцій відображалося через проміжок часу, не менший 1-2 годин. Операції в новому web-інтерфейсі LIQPAY не відображались та не впливали на залишок коштів в старому web-інтерфейсі LIQPAY.

Таким чином, оскільки з 25.11.2013 по 06.08.2014 відповідачем було здійснено операції в старому та новому web-інтерфейсах LIQPAY, які дали йому змогу здійснити перекази коштів на 123977,63 грн. більше за суму наявних коштів на рахунку, вказані грошові кошти є безпідставно набутими та підлягають поверненню позивачу відповідно до ст.ст. 1212-1214 Цивільного кодексу України та відповідачем мають бути сплачені проценти за користування грошовими коштами ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" у розмірі 26855,57 грн.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву, в якій просить суд позов задовольнити та справу розглянути за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог та просить суд відмовити в їх задоволенні. Мотивував заперечення наступним. Позивач відповідно до ст. 634 ЦК України публічно пропонує необмеженому колу фізичних осіб можливість отримання послуг переказу грошових коштів, використовуючи web-інтерфейс LIQPAY, для чого опублікував Угоду користувача (Пользовательское соглашение). Згідно п.1.1 Угоди, Банк, являючись оператором, приймає на себе зобов'язання здійснювати приймання/переказ грошових коштів від клієнтів за допомогою web-інтерфейсі LIQPAY.

LIQPAY - це торгова марка Банку, унікальний веб-інтерфейс для вводу реквізитів платежу в мережі Інтернет і ініціювання переказу грошових коштів, рахунок LIQPAY- це номер мобільного телефону, обліковий запис клієнта в web-інтерфейс LIQPAY. ОСОБА_3 дійсно з 14.11.2011 року є користувачем послуги web-інтерфейс LIQPAY, що надається Позивачем з переказу грошових коштів.

Відповідно до п.3.7.1 Угоди, Банк в рамках Угоди має право призупиняти роботу програмних і/або апаратних засобів, які забезпечують функціонування web-інтерфейсу, при виявленні суттєвих несправностей, помилок і збоїв, а також з метою проведення профілактичних робіт і попередження випадків несанкціонованого доступу до web-інтерфейсу.

Крім того, за твердженнями Позивача, новий web-інтерфейс LIQPAY було введено в дію лише 12.03.2014 року. Проте в позовній заяві про стягнення коштів з ОСОБА_2 Позивач зазначає, що технічна можливість для використання одночасно старої і нової версії web-інтерфейс LIQPAY виникла у період з 25.11.2013 року, тобто ще до її впровадження.

ОСОБА_4, відповідач вважає недоцільним нарахування та стягнення відсотків за користування коштами, так як відносини сторін виникли на підставі угоди користувача, а не на підставі договору кредиту та не є подібними.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, вважає відмовити в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

ПАТ КБ "Приватбанк" відповідно до ст. 634 ЦК України публічно пропонує необмеженому колу фізичних осіб можливість отримання послуг переказу грошових коштів, використовуючи web-інтерфейс Іiqpay, для чого опублікував Угоду користувача (Пользовательское соглашение), (а.с.11-14).

Банк, являючись оператором, приймає на себе зобов'язання здійснювати приймання/переказ грошових коштів від клієнтів за допомогою web-інтерфейсу Іiqpay. Відносини Банку з клієнтом при наданні послуг в web-інтерфейсі Іiqpay регулюються наступними нормативними актами: Законами України «Про банки і банківську діяльність»; «Про платіжні системи і переказ коштів в Україні», Положенням про здійснення операцій з використанням спеціальних платіжних засобів, затвердженим Постановою правління НБУ від 30.04.2010р. №223, Інструкцією про порядок відкриття, використання і закриття рахунків в національній і іноземній валютах, затвердженою Постановою Правління НБУ від 12.11.2003р. №492, Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою Правління НБУ від 21.04.2004р. №22, Постановою НБУ від 16.09.2013р. №365.

Іiqpay - це торгова марка Банку, унікальний веб-інтерфейс для вводу реквізитів платежу в мережі Інтернет і ініціювання переказу грошових коштів, рахунок Іiqpay - це номер мобільного телефону, обліковий запис клієнта в web-інтерфейсі Іiqpay.

Згідно п. 1.4 цієї Угоди, вона вступає в силу з моменту реєстрації клієнта в web-інтерфейсі Іiqpay. Клієнт вважається зареєстрованим, якщо він хоча б один раз авторизувався на сайті www.Іiqpay.com і виконав транзакцію верифікації (перевірка персональних даних клієнта, при якій запит маршрутизирується за допомогою банку) платіжної карти.

Відповідно до розділу 3 Угоди, Банк виконує доручення клієнта, які містяться в дистанційному розпорядженні, відправленому Банку.

Згідно п. 3.2.2 Умов, авторизація на сайтіwww.Іiqpay.comдля клієнтів проходить виключно за допомогою одноразового пароля ОТР. В якості логіна для авторизації використовується номер телефону клієнта в міжнародному форматі, в якості пароля використовується восьмизначний динамічний пароль, який приходить в СМС на зареєстрований номер телефону клієнта.

Зобов'язання Банку в рамках Угоди обмежуються прийманням грошових коштів у клієнтів і передачею грошових коштів особам, ким вони призначені.

Згідно п. 3.5 Угоди контрагент, на чию адресу клієнт ініціює переказ, вказується клієнтом в дистанційному розпорядженні. Зобов'язання Банку по переказу грошових коштів на користь контрагента вважається виконаним з моменту виконання вказаного розпорядження.

ОСОБА_4 в рамках Угоди має право призупиняти роботу програмних і/або апаратних засобів, які забезпечують функціонування web-інтерфейсу, при виявленні суттєвих несправностей, помилок і збоїв, а також з метою проведення профілактичних робіт і попередження випадків несанкціонованого доступу до web-інтерфейсу.

ОСОБА_2 є користувачем послуги web-інтерфейс Іiqpay, що надається ПАТ КБ "ПриватБанк" з переказу грошових коштів з 14.11.2011, що не заперечується сторонам.

Сторонами також визнається, що телефоном ОСОБА_2, що дозволяє проводити банківські операції за системою "з телефону на телефон" або "оплата за допомогою телефону", є номер 37, до цього телефону підкріплені віртуальні карткові рахунки для використання позивачем у роботі із платіжним пристроєм (програмно-технічним комплексом самообслуговування web-інтерфейсом Liqpay).

В період з 14.11.2011 року по 08.06.2014 за допомогою web-інтерфейсу Liqpay ОСОБА_2 отримував послуги з прийнмання/переказу грошових коштів. Згідно роздруківки, 10.06.2014 року відбулося зарахування коштів у розмірі 124 200,00 грн. (Описание трансакции «СЛУЖЕБНАЯ ОПЕРАЦИЯ СОГЛАСНО СЗ 6814970 ПЕРЕВОД»). Таким чином, був здійснений переказ грошових коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі, ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою (п. 1.24 ст. 1 Закону України "Про платіжні системи і переказ коштів в Україні").

В подальшому 11.06.2014 року відбулося списання даних коштів з карткового рахунку, банком були взяті в обробку та виконані 22 платежі на загальну суму 124200,00 грн. з карткового рахунку 47311**** 6054 на користь третіх осіб.

Банком не надано доказів того, що на телефонний номер ОСОБА_2 37 в час здійснення кожного з 22 переказів надходили смс-повідомлення із ОТР-паролем, що мав бути введений для належного підписання електронного розрахункового документу, та доказів того, що відповідний ОТР-пароль вводився ОСОБА_2 на сайті веб-інтерфейсу у час, що зазначений у відповідному платіжному дорученні.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що можливість створювати платежі в старому інтерфейсі LiqPay і в той же час ці ж кошти виводити в новому інтерфейсі LiqPay існувала у результаті введення в дію нового інтерфейсу з метою удосконалення якості обслуговування клієнтів 12.03.2014. Отже, вказані відомості суперечать доводам банку, що ОСОБА_2 мав можливість і створював платежі в старому інтерфейсі LiqPay і в той же час ці ж кошти виводив в новому інтерфейсі LiqPay, у період з 25.11.2013 отримавши таким чином двічі кошти по таким операціям, тобто ще до її впровадження.

ОСОБА_4, 13.06.2014 року відбулося зарахування на картковий рахунок ОСОБА_5 5168****5203 коштів у сумі 22 437,43 грн. (Детали операции «СЛУЖЕБНАЯ ОПЕРАЦИЯ СОГЛАСНО СЗ 6821296 ПЕРЕВОД»). Отже, позивач (як оператор) продовжував здійснювати операції в web-інтерфейсі Liqpay, не дивлячись на те, що згідно п.3.7.1 Угоди, Банк в рамках Угоди мав право призупиняти роботу програмних і/або апаратних засобів, які забезпечують функціонування web-інтерфейсу Liqpay.

Відповідно до ч.1 ст. 1066 ЦК України, за договором банківського рахунка банк зобов'язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка) грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з частинами 2, 3 цієї статті, банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами, і не вправі визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд.

Частиною 3 ст. 1068 передбачено, що банк зобов'язаний за розпорядженням клієнта видати або перераховувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні"банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження. У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня.

Відповідно до Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні"банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов'язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів.

Банки зобов'язані виконувати доручення клієнтів, що містяться в документах на переказ, відповідно до реквізитів цих документів та з урахуванням положень, встановлених пунктом 22.6 ст. 22 цього Закону.

Згідно з ч.2 ст.1071 та ч.1 ст.1072 ЦК України, грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених договором між банком і клієнтом, проте, виключно в межах залишку грошовий коштів на рахунку клієнта, якщо інше не встановлено договором між банком і клієнтом.

Згідно з вимогами ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, ПАТ КБ "Приватбанк" не надано суду беззаперечних доказів на підтвердження наявності технічної можливості для використання одночасно старої і нової версії веб-інтерфейсу LiqPay у спірний період з 25.11.2013 по 06.08.2014.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 88, 212-215, 218 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 «Приват Банк» до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Знамянського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_6