У Х В А Л А

08.12.2015 р. м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися в суд з позовною заявою до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації.

Ухвалою судді від 27 листопада 2015 року вказана заява залишена без руху, так як не відповідає вимогам п. 4 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно прохальної частини позовної заяви позивачами одночасно заявляються три самостійні вимоги немайнового характеру (визнання протиправним та скасування рішення Ужгородської міської ради № 217 від 22.07.2011 р. та рішення Ужгородської міської ради № 519 від 24.05.2012 р., визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 3645391, скасування державної реєстрації державного акту на право власності на земельну ділянку) і одна вимога майнового характеру (визнання за позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку).

Таким чином, оскільки позивачами одночасно заявлені самостійні вимоги немайнового і майнового характеру, то кожна з них має бути оплачена судовим збором за визначеною законом ставкою для вимог майнового і немайнового характеру.

Позивачами до позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору в сумі 487.2 грн.

А тому позивачам необхідно доплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за майнову вимогу у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у відсотковому співвідношенні до ціни позову та за немайнові вимоги в сумі 974.4 грн. (487.2 х 2 = 974.4).

Відповідно до довідкового листа до справи копію ухвали про залишення позовної заяви без руху 03 грудня 2015 року отримано адвокатом позивачів.

На виконання вимог вказаної ухвали 07 грудня 2015 року позивачкою ОСОБА_2 подано до суду заяву до якої додано два оригінали квитанцій про сплату судового збору в сумі 487.2 грн. відповідно.

Таким чином, вимоги ухвали виконано лише частково, так як позивачами не вказано ціну позову щодо вимоги майнового характеру та не додано до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за майнову вимогу у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у відсотковому співвідношенні до ціни позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 2 ст. 121 ЦПК України та вважати її неподаною і повернути позивачам.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Ужгородської міської ради, треті особи без самостійних вимог управління Держземагенства в Ужгородському районі Закарпатської області, відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Ужгородського МРУЮ та ДП «Великолазівський» про скасування державного акту на землю та його державної реєстрації вважати неподаною та повернути позивачам.

Розяснити позивачам, що відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Сарай А.І.