Провадження № 2/761/9366/2015
У Х В А Л А

Іменем України

01 грудня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Макаренко І.О.,

при секретарі Нечипорук А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві (Друга київська державна нотаріальна контора) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

В судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про направлення справи за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва, оскільки до складу майна, яке бажає прийняти у спадщину ОСОБА_1, входить 5/8 частин квартири АДРЕСА_1, що в м. Києві, яка територіально знаходиться в Дніпровському районі м. Києва.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав своє клопотання та просив справу передати за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином в установленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у постанові від 01.03.2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Так, до складу майна, яке ОСОБА_1 бажає прийняти у спадщину, входять 5/8 частин квартири АДРЕСА_1, які знаходяться в Дніпровському районі м. Києва, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Дніпровською районною Радою народних депутатів м. Києва 02.11.1994 року, згідно з розпорядженням №16/445 та довідкою №5888 від 10.07.2015 року, виданою Житлово-експлуатаційною дільницею №408 Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" (а.с 12).

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилось, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

В зв'язку з тим, що до складу спадкового майна, на прийняття якого позивач просить визначити додатковий строк, входить нерухоме майно, що територіально знаходиться в Дніпровському районі м. Києва, суд приходить до висновку про необхідність передачі справи на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва за місцезнаходженням нерухомого майна.

Керуючись ст. ст. 109, 116 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Справу № 761/26508/15-ц, провадження № 2/761/9366/2015 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві (Друга київська державна нотаріальна контора) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, передати на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: