Справа № 309/4911/13-ц
У Х В А Л А

25 листопада 2015 року м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Закарпатської області

у складі : головуючого - судді Мацунича М.В.

суддів : Куштана Б.П., Панька В.Ф.,

з участю секретаря : Дашковської С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах якого на підставі договору діє представник ОСОБА_2 на ухвалу Хустського районного суду від 31 серпня 2015 року про залишення позовної заяви без розгляду по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, страхової компанії "Тас" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок ДТП, -

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Хустського районного суду від 31 серпня 2015 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

ОСОБА_1 в інтересах якого на підставі договору діє представник ОСОБА_2 подали на ухвалу суду першої інстанції апеляційну скаргу в якій ставлять питання про скасування даної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. Мотивують свої вимоги тим, що ухвала суду постановлена в порушення вимог норм процесуального законодавства, а тому вважають її незаконною.

У судовому засіданні представник апелянта ОСОБА_2 підтримав, доводи апеляційної скарги та просив задовольнити таку.

Натомість, відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 просили відхилити апеляційну скаргу, оскільки мотиви та підстави, зазначені в ній щодо скасування ухвали є безпідставними та необґрунтованими.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які брали участь у справі та вивчивши матеріали справи й перевіривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що дана скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою судді Хустського районного суду від 31 серпня 2015 року позовну заяву було залишено без розгляду, оскільки позивач та його представник у судове засідання не з'являлися тричі поспіль, будучи повідомленими належним чином про час та місце розгляду справи, заяви про розгляд справи за їх відсутності суду не надали.

Однак із даним висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, виходячи з наступного.

Відповідно до роз'яснень зазначених у п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", перевіряючи явку в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, суд установлює, чи повідомлені ті, хто не з'явився, про час, і місце судового засідання з дотриманням вимог закону, чи вручені особам, які беруть участь у справі, судові повістки в строк, визначений ч. 4 ст. 74 ЦПК.

Статтею 207 ЦПК України визначено підстави залишення позовної заяви без розгляду. Зокрема, у п. 3 ч. 1 цієї статті вказано, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частин 5 і 6 ст. 74 та ч. 1 ст. 158 ЦПК України, розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов'язковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Ці особи мають бути повідомлені про час і місце розгляду справи або викликані в суд у спосіб, що забезпечує фіксацію цього факту.

Згідно зі ст. 169 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі неявки в судове засідання сторони, про яку нема відомостей, що їй вручена судова повістка; першої неявки в судове засідання сторони, оповіщеної у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вона повідомила про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що судові засідання призначалися на 10.12.2014, 05.02.2015, 04.03.2015, 25.03.2015, 27.04.2015, 14.05.2015, 10.06.2015, 03.07.2015 і 31.08.2015, розгляд справи відкладався для виклику позивача, оскільки такий належним чином не повідомлений (а.с. 56), в зв'язку з хворобою представника позивача (а.с. 63, а.с. 97) зайнятість представника позивача по іншій кримінальній справі (а.с. 77), через неявку всіх сторін (а.с. 70, 89, 101 і 104). При цьому, у справі не міститься жодного доказу (повістки та розписки про вручення судових повісток) про обізнаність позивача про дату та час судових засідань.

Частинами 1, 2 ст. 76 ЦПК України передбачено, що судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

У матеріалах справи відсутні докази повідомлення учасників справи у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи. Натомість, наявні повістки, які повернулись на адресу суду з відміткою "за закінченням встановленого строку зберігання".

Аналіз процесуального законодавства дає підстави вважати, що своєчасне повідомлення осіб, які беруть участь у справі, про час та місце її розгляду є безпосереднім обов'язком суду. У даному випадку місцевим судом цей обов'язок був проігнорований, що призвело до порушення конституційної гарантії особи на безпосередню участь у судовому процесі та заборони в праві на доступ до правосуддя.

Порушення судом процесуальних норм права, призвело до неправильного вирішення питання неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, оскільки передбачених законом підстав для залишення позову без розгляду, суд не мав.

Отже, висновок суду першої інстанції щодо залишення позовної заяви без розгляду через повторну неявку позивача в судові засідання не знайшов свого підтвердження ні в матеріалах справи, а ні в судовому засіданні апеляційної інстанції.

За цих обставин, колегія суддів приходить до висновку, що в суду першої інстанції не було правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у зв'язку із чим ухвала суду, підлягає скасуванню як така, що постановлена в порушенням норм процесуального права. А це у свою чергу є підставою для направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду позову по суті вимог.

Виходячи з наведеного та керуючись вимогами статей 307, 312, 314, 315 і 317 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якого на підставі договору діє представник ОСОБА_2 - задоволити.

Ухвалу Хустського районного суду від 31 серпня 2015 року про залишення позовної заяви без розгляду, скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів із дня набрання нею законної сили

Головуючий : ______________________

Судді : ______________________

______________________