У Х В А Л А

12 листопада 2015 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., перевіривши дотримання вимог щодо форми і змісту позовної заяви ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Сведбанк», Публічного акціонерного товариства «Дельта банк», Публічного акціонерного товариства «Альфа банк» про визнання кредитного договору недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Відкритого акціонерного товариства «Сведбанк», Публічного акціонерного товариства «Дельта банк», Публічного акціонерного товариства «Альфа банк» про визнання кредитного договору недійсним.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме, позивачем неправильно зазначено назву юридичної особи відповідача 1 (на даний час Публічного акціонерного товариства «Сведбанк» ), нечітко викладено прохальну частину заяви, адже не зрозуміло, які саме вимоги позивач ставить до відповідачів 2,3.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місце знаходження, поштова індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Так, відповідно до п.3 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог.

Також, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви має бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, у позовній заяві, посилаючись на положення ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», згідно яких від сплати судового збору звільняються споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав, позивач стверджує, що він звільнений від сплати судового збору.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При цьому, перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір, чітко визначений ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», а перелік пільг щодо сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях чітко регламентований ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (в редакції Закону України від 26 вересня 2015 року), якими не передбачено звільнення від сплати судового збору споживачів за подання позовної заяви, пов'язаної з порушенням їхніх прав.

Відтак, враховуючи пріоритетність Закону України «Про судовий збір», який є спеціальним у даних правовідносинах, порівняно з Законом України «Про захист прав споживачів», а також пріоритетність закону, який прийнятий пізніше, вважаю, що у відповідності до положень ч. 5 ст. 119 ЦПК України позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував сплату судового збору за подання даного позову до суду у встановлених ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмірах.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України В «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду, немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто, 487 грн. 20 коп.

Таким чином позивачу необхідно надати суду позовну заяву з правильним найменуванням юридичної особи відповідача 1, сформулювати прохальну частину позову, в якій вказати які саме вимоги вона ставить до відповідачів 2,3 та просить суд вирішити, відповідно до кількості відповідачів у справі, а також сплатити судовий збір за подання даного позову до суду у встановлених ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмірах..

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Сведбанк», Публічного акціонерного товариства «Дельта банк», Публічного акціонерного товариства «Альфа банк» про визнання кредитного договору недійсним - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК