Справа № 214/5089/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23 листопада 2015 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Мхітарян С.С.

при секретарі Рімашевської В.В.

представника позивача ОСОБА_1М

розглянувши у відкритому судовому цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до виконкому Саксаганської районної у місті ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, суд -

ВИРІШИВ:

Позивач звернулася з позовною заявою до Виконавчого комітету Саксаганської районної у м. Кривому Розі ради з позовом про надання додаткового строку 1 місяць для звернення до державного нотаріуса Сьомої криворізької нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_3, померлої 19.11.2007 року. В позові зазначила, що 19.11.2007 року померла його мати ОСОБА_3 За життя ОСОБА_3 на підставі права власності належала квартира розташована за адресом: АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_3 склала заповіт на користь позивача, але покійна мати не вказала про те що вона склала заповіт, про складення заповіту позивач дізнався від нотаріуса. Позивач по справі є сином померлої, інших спадкоємців крім позивача немає. Після смерті матері позивач звернувся до нотаріуса, але після спливу шестимісячного строку, оскільки думав, що необхідно звертатись після спливу цього строку. Так як позивач є необізнаним у галузі спадкового права, маючи незадовільний стан здоровя, постійно перебуваючи у відрядженні, вчасно не міг звернутись до нотаріальної контори і подати заяву про прийняття спадщини. Але після звернення до державного нотаріуса, позивач 26.06.2015 року отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначалося, що строк для прийняття спадщини пропущений, тому він змушений звернутись до суду.

Представник позивача ОСОБА_4 який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд задовольнити.

Представник відповідача, подав до суду заяву, просив розглянути позов за його відсутності, рішення винести на свій розсуд.

Суд, дослідивши матеріали справи матеріали справи прийшов до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав:

Згідно копії свідоцтва про народження від 09 квітня 1956 року ОСОБА_3 є матірю ОСОБА_2 (а.с.8), 19.11.2017 року померла ОСОБА_3 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть 1-КИ № 183527 від 20.11.2007 року, видане Саксаганським відділом ДРАЦС Криворізького міського управляння юстиції, актовий запис № 2189 (а.с.7). Позивачеві була надана відмова про вчинення нотаріальних дій, з урахуванням пропущеного строку для прийняття спадщини від 26.06.2015 року (а.с.6)

Згідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до вказаної правової норми, після смерті ОСОБА_3І, померлої 19.11.2015 року, спадкоємцями першої черги є позивач. Згідно копії заповіту від 03.08.1994 року ОСОБА_3 склала заповіт в якому вказала, що належну їй квартиру яка знаходиться за адресом: АДРЕСА_2 заповіла ОСОБА_5, та ОСОБА_2 в рівних частинах кожному (а.с.3), 27.04.2015 року ОСОБА_5 помер згідно свідоцтва про смерть серії І-КИ № 625968 від 05.05.2015 року актовий запис № 753 (а.с.13).

Судом була витребувана спадкова справа, яка була відкрита після смерті. Зі спадкової справи вбачається, що після смерті ОСОБА_3, спадщину, шляхом подачі заяв, про прийняття спадщини не надавалось. А тому, нотаріус вірно відмовив позивачу, та надав йому постанову, в який вказав, що останній пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини, та розяснив, що останній має право звернутися до суду про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст.. ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ст..57 ЦПК України, Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню, у відповідності до ч.1 ст. 61 ЦПК України. .

Згідно до ч.3 ст. 1272 ЦПК За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В п.24 Постанови №8 Пленуму ВС України від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання

заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням вищевказаної позиції ВС України, відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, є підставою, звернення до суду, а не поважністю причини, пропуску строку прийняття спадщини та підставою для задоволення позову.

Також необхідно зазначити, що Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вказує, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1220, 1223, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212-215, 294, 296 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:.

Задовольнити позовну заяву ОСОБА_2 до виконкому Саксаганської районної у місті ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Надати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк один місяць, з дати набуття законної сили рішення суду, для звернення до державного нотаріуса Сьомої криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_3, померлої 19 листопада 2007 року, визнавши причину пропуску цього строку поважною.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області через Саксаганський районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: С.С. Мхітарян