Справа № 465/7596/14 Головуючий у 1 інстанції: Лозинський Б.М.
Провадження № 22-ц/783/5347/15 Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Львівської області в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Бермеса І.В., Савуляка Р.В.,

секретар: Симець В.І.,

за участі представників третьої особи ВВДФССНВВПЗ України - Фарович Н.В., Біланя М.М., представника відповідача Другої комунальної міської поліклініки м. Львова - Заярного О.Є., представника позивача ОСОБА_6 - ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційними скаргами Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Львові та Комунальної другої міської поліклініки м. Львова на рішення Франківського районного суду м. Львова від 26 червня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Головного управління Держпраці у Львівській області, Другої комунальної міської поліклініки м. Львова, з участю третьої особи - Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Львові про визнання незаконним і скасування акту та визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний із виробництвом, -

в с т а н о в и л а :

рішенням Франківського районного суду м. Львова від 26 червня 2015 року позов задоволено. Визнано незаконним та скасовано акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 18 лютого 2014 року о 12 год. 36 хв. у Комунальній 2-й міській поліклініці м. Львова за формою Н-5 від 26 червня 2014 року, затверджений т.в.о. начальника територіального управління Держгірпромнагляду у Львівській області 26.06.2014 року. Визнано нещасний випадок, що стався 18 лютого 2014 року о 12 год. 36 хв. із сімейним лікарем ОСОБА_10 таким, що пов'язаний із виробництвом. Зобов'язано територіальне управління Держгірпромнагляду у Львівській області призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі та скласти акт про нещасний випадок, що стався 18 лютого 2014 року о 12 год. 36 хв. із сімейним лікарем ОСОБА_10, як такий, що пов'язаний з виробництвом. Вирішено питання судових витрат.

Дане рішення оскаржили Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Львові та Комунальна друга міська поліклініка м. Львова.

В своїй апеляційній скарзі представник Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Львові просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_6 - відмовити. Вважають, що судом неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, порушені та неправильно застосовані норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зазначають, що судом не враховано, що стороною позивача не доведено в судовому засіданні підстав скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку (Н-5) з ОСОБА_10, що призвело до неправильного вирішення справи. Крім цього, зазначають, що до компетенції органу Держгірпромнагляду не входить складання актів форми Н-5, форми Н-1, оскільки цей обов'язок покладається на комісію з спеціального розслідування нещасного випадку, оскільки лише комісія із спеціального розслідування, а не суд має повноваження щодо з'ясування обставин та причин нещасного випадку, встановлює за результатами розслідування чи пов'язаний нещасний випадок із виробництвом чи ні, складає відповідні акти. Зазначають, що судом не встановлено дійсних прав і обов'язків сторін, не перевірено доводів відповідачів про те, що нещасний випадок не пов'язаний з виробництвом.

В своїй апеляційній скарзі представник Комунальної другої міської поліклініки просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в позові за безпідставністю. Вважають, що рішенням допущено неправильне застосування норм матеріального права, порушені норми процесуального права, рішення є суперечливим, незрозумілим, побудованим на припущеннях, а також на нічим не підтверджених висновках суду щодо нещасного випадку, безпосередньо пов'язаного з виробництвом. Зазначають, що судом не було встановлено, чому ОСОБА_10, пройшовши територію обслуговування та територію 2-ої міської поліклініки, опинилась в районі будинку №7-б по вул. Науковій у м. Львові, який вона не обслуговувала і не виконувала там жодних доручень чи завдань роботодавця. Також, зазначають, що судом не була досліджена обставина, чому ОСОБА_10 під час роботи знаходилася поза межами поліклініки та закріпленої за нею дільничної території обслуговування хворих. Крім цього, зазначають, що предметом позову є Акт проведення спеціального розслідування, а не встановлення факту нещасного випадку, тому для визнання нещасного випадку, що стався 18 лютого 2014 року о 12 год. 36 хв. із сімейним лікарем ОСОБА_10, таким, що пов'язаний із виробництвом, необхідно мати належно оформлений компетентною комісією Акт. Не маючи на це відповідного Акту, судовим рішенням безпідставно даний нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом.

У судове засідання позивач та представник відповідача Головного управління Держпраці у Львівській області (залученого судом апеляційної інстанції в порядку правонаступництва замість відповідача ТУ Держгірпромнагляд у Львівській області) не з'явились, причин неявки не повідомили, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності, зважаючи що такі особи повідомлялись належним чином про час та місце судового розгляду, обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки (неявки представника) суду представлено не було, зважаючи на вимоги ч.2 ст. 305 ЦПК України та те, що інтереси позивача захищав представник.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників третьої особи та представника відповідача Комунальної другої міської поліклініки м.Львова на підтримання апеляційних скарг, пояснення представника позивача в заперечення апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають до часткового задоволення з таких підстав.

Як вбачається із змісту оскаржуваного рішення суд першої інстанції задовольняючи позов, посилаючись на ст. 55 Конституції України, ст.ст. 15, 16 ЦК України, п.п. 1, 2, 15, 16 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМ України від 30.11.2011 року №1232, Примірне положення про лікаря загальної практики - сімейної медицини, затвердженого Наказом МОЗ України від 23.02.2001 року №72, виходив з того, що згідно із встановленим у поліклініці режимом роботи ОСОБА_10 зобов'язана була перебувати на робочому місці в кабінеті №616 та проводити амбулаторний прийом хворих з 08 год. до 11 год. Після того, у вказаному кабінеті прийом хворих здійснював інший лікар, а ОСОБА_10 повинна була здійснювати прийом хворих вдома. Після 11 год., отримавши виклики зі своєї дільниці по прийому хворих на дому, ОСОБА_10 розписалася в журналі реєстрації викликів і пішла на їх обслуговування. Таким чином, суд прийшов до висновку, що прямування сімейного лікаря ОСОБА_10 на виклики та з викликів протягом робочого часу є безпосереднім виконанням нею трудових обов'язків згідно встановленого режиму роботи, а тому нещасний випадок, який стався із нею є безпосередньо пов'язаний із виробництвом в розумінні п.15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 р. № 1232. Також, матеріалами справи спростовується наявність обставин, які є підставою для визнання нещасного випадку із сімейним лікарем ОСОБА_10 таким, що не пов'язаний із виробництвом. Як було встановлено в судовому засіданні, в Комунальній 2-й міській поліклініці м.Львова не було затверджено пішохідних маршрутів для лікарів, які здійснюють обслуговування викликів. Доказів протилежного відповідачем не представлено. Не містить жодних обмежень у виборі пішохідного маршруту прямування до місця надання медичної допомоги і посадова інструкція лікаря загальної практики - сімейної медицини Центру ПМСД ОСОБА_10

Колегія суддів вважає, що такі висновки суду першої інстанції прийняті без належного дотримання вимог закону та обставинам справи не відповідають, а обставини, які суд вважав встановленими - не доведені.

Як вбачається із матеріалів справи, встановлено судом першої інстанції та особами, що беруть участь у справі не оспорювалось 18.02.2014 року о 12 год. 36 хв. в районі будинку №7-б, що на вул. Науковій в м.Львові сімейний лікар Комінальної 2-ї міської поліклініки м.Львова ОСОБА_10 була збита легковим автомобілем під керуванням ОСОБА_11, внаслідок чого загинула на місці. Наказом ТУ Держгірпромнагляду у Львівській області №177 від 19.02.2014 року було призначено комісію для спеціального розслідування вказаного нещасного випадку. Призначеною комісією було проведено спеціальне розслідування, за наслідками якого складено Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 18.02.2014 року о 12 год. 36 хв. у Комунальній 2-й міській поліклініці м.Львова від 26.06.2014 року Форми Н-5, яким було встановлено, що потерпіла була травмована перебуваючи не на робочому місці (поза зоною закріпленої за нею території) та не виконувала свої трудові (посадові) обов'язки, тому даний нещасний випадок не визнається таким, що пов'язаний з вирбобництвом та не попадає під дію пункту 15 "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМ України від 30.11.2011 року №1232.

Суд першої інстанції, аналізуючи вказаний, оспорюваний акт в сукупності із поданими сторонами доказами по суті, визнаючи незаконним та скасовуючи такий вважав, що обставини, які дають підстави вважати нещасний випадок, який стався із сімейним лікарем ОСОБА_10 таким, що не пов'язаний з виробництвом - відсутні, а навпаки наявні обставини, що вказують про те, що нещасний випадок, який стався із нею є безпосередньо пов'язаний із виробництвом в розумінні п.15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 р. № 1232.

На думку, колегії суддів, суд вправі перевіряти актпроведення спеціального розслідування нещасного випадку, що складається уповноваженою комісією, відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 р. № 1232 лише в частині дотримання при формуванні комісії, проведенні розслідування та складання акту вимог закону та не вправі підміняючи собою уповноважену комісію виконувати функції, що належать до її компетенції, а не компетенції суду, а саме здійснювати аналіз нещасного випадку, визначати той чи інших нещасний випадок таким, що пов'язаний чи не пов'язаний з виробництвом, а тим більше зобов'язувати призначати спеціальне розслідування комісії в іншому складі та зобов'язувати її складати акти конкретного змісту.

Зважаючи на вказане рішення суду, яким визнано Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку незаконним та скасовано, визнано нещасний випадок, що стався із сімейним лікарем ОСОБА_10 таким, що пов'язаний з виробництвом та зобов'язано одного із відповідачів вчинити ряд згаданих дій слід вважати таким, що ухвалене судом першої інстанції з виходом за межі своєї компетенції та відповідно таким, що ухвалене без дотримання вимог закону та підлягає скасуванню з ухваленням нового.

Разом з тим перевіряючи доводи сторін викладені у позовній заяві, апеляційних скаргах, в межах компетенції суду, колегія суддів вважає, що позов у певній частині є підставним та підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Згідно змісту п. 7 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМ України від 30.11.2011 року №1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

Відповідно до змісту п. 36 згаданого Порядку спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов'язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого.

Згідно п. 38 цього ж Порядку спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу. До складу спеціальної комісії входять: посадова особа територіального органу Держгірпромнагляду (голова комісії); представник Фонду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку в разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках); представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб'єднання за місцем настання нещасного випадку; представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, або такого закладу за місцем настання нещасного випадку, якщо він стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі розслідування випадку гострого професійного захворювання (отруєння); представник Держсільгоспінспекції у разі, коли нещасний випадок стався під час експлуатації зареєстрованих в ній сільськогосподарських машин (тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, тракторних причепів, обладнання тваринницьких ферм, посівних та збиральних машин).

Потерпілий, члени його сім'ї або уповноважена особа, яка представляє його інтереси, не входять до складу спеціальної комісії, але мають право брати участь у засіданнях спеціальної комісії, висловлювати свої пропозиції, додавати до матеріалів розслідування документи, що стосуються нещасного випадку, викладати особисту думку щодо обставин і причин нещасного випадку та одержувати від голови спеціальної комісії інформацію про хід проведення розслідування.

Голова спеціальної комісії зобов'язаний письмово поінформувати потерпілого, членів його сім'ї або уповноважену особу, яка представляє його інтереси, про їх права і запросити до співпраці.

Факт перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем, якщо відповідні документи не оформлені роботодавцем, але потерпілий фактично допущений до роботи, підтверджується в установленому порядку Держпраці на запит голови спеціальної комісії або у судовому порядку.

Роботодавець (у разі, коли постраждав роботодавець, орган, до сфери управління якого належить підприємство, а у разі його відсутності - місцева держадміністрація або виконавчий орган місцевого самоврядування) зобов'язаний створити належні умови (надати приміщення, засоби зв'язку, автотранспорт тощо) і сприяти роботі спеціальної комісії з метою своєчасного і об'єктивного спеціального розслідування нещасного випадку.

Також, відповідно до п. 42 цього ж Порядку спеціальна комісія зобов'язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); 5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку.

П. 43 Порядку передбачає, що за рішенням спеціальної комісії у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи, у тому числі судово-медичної експертизи, для встановлення причин нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам органом, який утворив спеціальну комісію, утворюється експертна комісія із залученням до її роботи спеціалістів науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежних експертів. Підприємство відшкодовує витрати, пов'язані з діяльністю експертної комісії та залучених до її роботи експертів. Порядок утворення та роботи експертної комісії визначається відповідно до законодавства. Після ознайомлення з необхідними матеріалами, обстеження місця, де стався нещасний випадок, та проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи експертна комісія складає висновок, в якому стисло викладає обставини, зазначає причини нещасного випадку, допущені порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, а також заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам.

Згідно ж п. 45 Порядку під час спеціального розслідування роботодавець зобов'язаний:

1) зробити за рішенням спеціальної комісії фотознімки місця, де стався нещасний випадок, пошкоджених об'єктів, устаткування, інструментів, а також надати спеціальній комісії технічну документацію та інші необхідні матеріали;

2) створити належні умови для роботи спеціальної комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям);

3) організувати у разі проведення розслідування випадків гострого професійного захворювання (отруєння) медичне обстеження інших працівників відповідної дільниці підприємства;

4) забезпечити проведення необхідних лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо;

5) організувати друкування, тиражування і оформлення в необхідній кількості матеріалів спеціального розслідування, зазначених у пунктах 50 і 51 цього Порядку;

6) організувати доставку тіла загиблого працівника, його ідентифікацію та відшкодувати пов'язані з цим витрати.

Окрім цього, п. 47 Порядку передбачає, що за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. Кількість примірників актів за формою Н-5 і Н-1, карток за формою П-5 визначається залежно від кількості потерпілих та органів, яким вони надсилаються відповідно до пунктів 52 і 53 цього Порядку. В акті за формою Н-5 зазначається категорія аварії, внаслідок якої стався нещасний випадок. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною. На вимогу потерпілого або членів його сім'ї чи уповноваженої особи, яка представляє його інтереси, голова спеціальної комісії зобов'язаний ознайомити їх з матеріалами спеціального розслідування.

У разі настання групового нещасного випадку із смертельними наслідками, який стався внаслідок аварії, за умови визнання спеціальною комісією нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складаються, підписуються і затверджуються протягом десяти робочих днів з моменту її утворення тимчасові акти за формою Н-1 на кожного потерпілого для здійснення страхових виплат. Після завершення спеціального розслідування такі акти замінюються на постійні.

Аналізуючи оспорюваний акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку щодо дотримання вимог згаданого Порядку при проведенні спеціального розслідування нещасного випадку, що мав місце із ОСОБА_10 та складанні відповідного оспорюваного акту колегія суддів вважає, що спеціальне розслідування не було проведено із суворим дотриманням вимог вказаного Порядку та відповідно акт, що був складений за наслідком такого спеціального розслідування не слід вважати таким, що відповідає вимогам закону, зокрема, вимогам вказаного Порядку та відповідно такий слід скасувати.

Як вбачається із змісту наведених норм Порядку уповноважена комісія зобов'язана з усією ретельністю, максимально повно та об'єктивно з'ясувати обставини нещасного випадку, що мав місце, що унеможливлювало б неоднозначне тлумачення її висновків.

Натомість, як вбачається із оскаржуваного акту (а.с. 4-9), матеріалів на підставі яких такий було складено (а.с. 84-123), інших матеріалів справи (Інструкції з охорони праці №8 для лікаря загальної практики сімейної медицини а.с. 45«а»-50, Посадової інструкції лікаря загальної практики сімейної медицини а.с. 51-56, даних про затвердження території обслуговування лікарів сімейної медицини Комунальної 2-ї міської поліклініки, наказу №65 від 17.02.2014 року «Про організацію роботи центру первинної медико-санітарної допомоги а.с. 74-78, книги запису викликів лікарів додому 2 МПК а.с. 78-80, - спеціальне розслідування нещасного випадку не було проведено повно та вичерпно, що зумовлює неоднозначність висновків зроблених у спірному акті, що підтверджується і фактом звернення до суду позивача (чоловіка загиблої ОСОБА_10Л.).

Так, як вбачається із наведених вище доказів, при проведенні розслідування комісією не було досліджено та враховано ряд обставин, що мають важливе, істотне значення для встановлення причин та обставин нещасного випадку, що мав місце із ОСОБА_10

По-перше, як вбачається із наведеного вище, зокрема, книги запису викликів лікарів додому 2 МПК, - у день коли мав місце нещасний випадок сімейний лікар ОСОБА_10 отримала чотири виклики із зони її обслуговування, а саме три виклики із квартири №21 буд. 23, що на вул. Науковій та один із квартири №34 в буд. 15 на вул.. Науковій в м.Львові, що надійшов о 10 год. Однак, жодних даних у матеріалах розслідування про те чи відвідувала квартиру №34 в будинку №15 - немає. Мешканці вказаної квартири не опитувались.

Крім цього, не досліджувалися дані мобільного телефону потерпілої ОСОБА_10 Так, не перевірялось здійснення нею телефонних дзвінків, що стосується її професійної діяльності, здійснення до неї телефонних дзвінків, зокрема, і що стосується викликів її як лікаря загальної практики сімейної медицини в контексті вимог Закону України «Основи законодавства про охорону здоров'я», зокрема і в частині надання медичної допомоги в невідкладних та екстремальних ситуаціях та вільний вибір лікаря кожним пацієнтом.

Окрім цього, комісією не було перевірено порядку роботи лікаря загальної практики сімейної медицини у дні коли нею проводиться обслуговування викликів хворих поза межами поліклініки, зокрема і 18.02.2014 року. Так, як встановлено судом у день 18.02.2014 року, згідно встановленого режиму роботи робочий день ОСОБА_10 повинен був тривати з 8 до 16 год. З 8 до 11 год. вона разом із медичною сестрою вела амбулаторний прийом хворих у поліклініці, а згодом, отримавши виклики хворих та розписавшись за отримання викликів у відповідній книзі, пішла на їх обслуговування. З 11 год. у її службовому кабінеті амбулаторний прийом хворих здійснював інший лікар. Жодних даних про те, які дії повинна була вчинити лікар у випадку закінчення обслуговування викликів до 16 год. - немає. Так, незрозумілим є чи вона повинна повертатись до поліклініки та яке її робоче місце у цьому разі; чи вона здійснює обслуговування інших хворих; чи таким чином її робочий день вважається закінченим, тощо. Аналогічно не з'ясовано і питання обідньої перерви лікаря загальної практики сімейної медицини.

Зважаючи на наведене, без перевірки вказаних обставин та інших, що можуть виникнути у зв'язку із перевіркою таких, вважати належним, проведене спеціальне розслідування та таким, що проведене у відповідності до вимог згаданого Порядку, - не можна, а відповідно акт, що складений за наслідками такого спеціального розслідування, висновки якого теж слід вважати передчасними, - слід скасувати.

Вказаним слід ухвалити нове рішення, яким задовольнити вказану вимогу позивача. В решті вимоги позивача, як такі що не можуть бути задоволеними зважаючи на компетенцію спеціальної комісії та компетенцію суду у даному випадку, слід відхилити.

Окремо, що стосується вимоги про зобов'язання відповідача ТУ Держгірпромнагляд у Львівській області (на даний час Головного управління Держпраці у Львівській області) щодо призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, то таку слід вважати, також, безпідставною зважаючи на покладення такого обов'язку на вказаний орган, а також певних обов'язків на роботодавця вказаним Порядком, тобто такі обов'язки покладені на нього в силу Закону та необхідності додатково рішенням суду зобов'язувати його здійснювати такі, - немає.

Враховуючи наведене, доводи апеляційних скарг слід визнати частково обґрунтованими та такі задовольнити частково.

Зважаючи на задоволення частини позовних вимог та апеляційних скарг слід здійснити відповідний розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.1 п.2, 309 ч.2-4, 313, 314 ч.2, 316, 317, 319 ЦПК України, -

в и р і ш и л а :

апеляційні скарги Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Львові та Комунальної другої міської поліклініки м. Львова - задовольнити частково.

Рішення Франківського районного суду м. Львова від 26 червня 2015 року - скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_6 до Головного управління Держпраці у Львівській області, Другої комунальної міської поліклініки м. Львова, з участю третьої особи - Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м.Львові про визнання незаконним і скасування акту та визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний із виробництвом - задовольнити частково.

Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 18.02.2014 року о 12 год. 36 хв. у Комунальній 2-й міській поліклініці м.Львова від 26.06.2014 року Форми Н-5 - скасувати.

В задоволенні решти позову - відмовити.

Стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області, Другої комунальної міської поліклініки м. Львова на користь ОСОБА_6 по 121,8 грн. сплаченого ним судового збору за розгляд справи судом першої інстанції.

Стягнути з ОСОБА_6 в користь держави 487,2 грн. несплаченого судового збору за розгляд справи судом першої інстанції.

Стягнути з ОСОБА_6 в користь Комунальної другої міської поліклініки м. Львова 243,6 грн. сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржене в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий : Я.А. Левик

Судді: І.В. Бермес

Р.В. Савуляк