Суддя Шевченко С. В.
Провадження № 2-н/644/3878/15
У Х В А Л А

26 листопада 2015 року суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Шевченко С.В., розглянувши заяву Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення,

в с т а н о в и в:

Представник Комунального підприємства «Харківводоканал» звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з заявою, в якій просив суд видати судовий наказ, яким стягнути зі споживачів на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в розмірі 3219,71 грн.

В заяві адресою мешкання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 представник заявника вказав: АДРЕСА_1.

Відповідно статті 97 ЦПК заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, тобто в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання фізичної особи або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Згідно відповіді на запит суду, яка надійшла з адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Харківській області, місце проживання ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, а ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

При цьому, слід враховувати, що у наказному провадженні можливе задоволення лише документально підтверджених і безспірних вимог, тобто таких, що випливають із повністю визначених і неоспорюваних цивільно-правових відносин.

Суддя, дослідивши матеріали справи, відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо частина заявлених вимог не підлягає розгляду в порядку наказного провадження за умовою взаємоповязаності цих вимог з іншими і неможливості їхнього окремого розгляду (частина 5 статті 100 ЦПК України).

У пункті 8 Постанови від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ розяснив судам, що якщо у заяві про видачу судового наказу обєднано вимоги, частина з яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суддя ухвалою відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу в частині цих вимог, а щодо вимог, які підлягають розгляду в порядку наказного провадження, - вирішує питання про відкриття наказного провадження. Якщо такі вимоги між собою взаємоповязані та окремий їх розгляд неможливий , то суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу (частина пята статті 100 ЦПК України ), але лише за умови сукупності таких підстав.

Як вказано у п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право (п.2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність субєктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення субєктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обовязок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (ч. 3 ст. 267 ЦК України).

Відповідно до вимог п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» (дали Постанова), ЦПК не передбачає можливості часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, оскільки він видається лише за умови безспірності вимог. Згідно п. 11 Постанови, про наявність спору йдеться коли із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Відмовляючи у прийнятті заяви про видачу судового наказу, суддя виходить з неможливості розгляду цієї заяви в порядку наказного провадження у звязку з наявності в заяві спору про право (п.2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України), що підтверджується наявними в матеріалах справи відповідями на запит суду, які надійшли адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Харківській області та відсутністю в матеріалах справи документів, які підтверджують наявність за боржниками, зареєстрованими за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 заборгованості перед підприємством.

Враховуючи, що за приписами Цивільного Кодексу України заявлені стягувачем до боржників матеріально-правові вимоги про стягнення заборгованості не є безспірними та не підтверджені наявними в справі документам, які додані до заяви, вони підлягають розгляду в позовному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 101 Цивільного процесуального кодексу України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

Керуючись ч. 5 ст.100, ч. 2 ст.101 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті заяви Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення.

Розяснити заявнику про його право звернення до суду з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя: С.В. Шевченко