"30" листопада 2015 р. Справа №Справа № 363/2756/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

30 листопада 2015 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Рудюка О.Д.,

при секретарі Хом'як А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом прокурора Вишгородського району Київської області в інтересах держави в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області до ОСОБА_1 про знесення самочинних побудованих (розміщених) споруд, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває дана цивільна справа з позивними вимогами про зобовязання відповідача знести самочинно збудований одноповерховий з мансардою житловий будинок, господарську споруду (гараж) бетонний майданчик на земельній ділянці в с. Пілява Вишгородського районну Київської області та привести земельну ділянку у попередній стан.

Сторони у судове засідання не з'явились, про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу, суд прийшов до наступного.

Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об'єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути предявлено до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та (або) якщо перебудова обєкта є неможливою.

При цьому пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 року , визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

У пункті 3 вказаного Положення зазначено, що основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, у тому числі здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань.

Оскільки, прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної архітектурно-будівельна інспекція контролю як субєкта владних повноважень на виконання владних управлінських функцій зі здійснення архітектурно-будівельного контролю у звязку з порушенням забудовником вимог законодавства з питань будівництва, містобудування та архітектури, та не перевірив, що відносини між сторонами є публічно-правовими й зазначений спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, передбаченому КАС України.

У правовому висновку Верховного Суду України, зробленому ним 24.06.2015 року при ухваленні постанови у справі № 6-381цс15, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Разом із тим, згідно частини другої статті 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення. Відповідно до частини першої статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини зокрема, що виникають у звязку з здійсненням субєктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Частиною 2 статті 4 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, кріс спорів, для яких законом встановлено інший порядок судового вирішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини зокрема, що виникають у звязку з здійсненням субєктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з предмету спору та субєктивного складу сторін, суд дійшов до висновку про необхідність закриття провадження у даній справі, оскільки дані вимоги не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 205, 210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження в справі за позовом прокурора Вишгородського району Київської області в інтересах держави в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області до ОСОБА_1 про знесення самочинних побудованих (розміщених) споруд в зв`язку із тим, що вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Розяснити позивачеві, що він вправі звернутися з позовом в порядку адміністративного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з моменту отримання копії ухвали стороною, яка не була присутня при оголошенні ухвали, до Апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя О.Д. Рудюк