Справа № 209/3006/15-ц
Провадження № 2/209/1400/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2015 року м. Дніпродзержинськ

Суддя Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши зауваження представника позивача адвоката ОСОБА_2 на журнал судового засідання від 26.10.2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

02.11.2015 р. у даній справі Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області було ухвалено рішення, відповідно до якого у задоволенні позову було відмовлено.

Представник позивача адвокат ОСОБА_2 подала 03.11.2015 р. до суду письмові зауваження щодо журналу судового засідання в порядку ст. 199 ч.1 ЦПК України, в яких просить внести зміни до журналу судового засідання від 26.10.2015 року. В обґрунтування поданих заперечень посилається на те, що в журналі судового засідання від 26.10.2015 року була допущена неповнота та неправильність запису. Зазначає, що під час судового засідання 26.10.2015 року її довіритель, позивач по справі ОСОБА_3, був допитаний у якості свідка, про що не однократно було наголошено під час судового засідання, однак у журналі не відображено в якості кого він надавав відповіді на запитання, що на її думку має дуже важливі юридичні наслідки.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що подані позивачем зауваження на журнал судового засідання є необґрунтованими та не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 198 ЦПК України одночасно з проведенням фіксування технічними засобами секретарем судового засідання ведеться журнал судового засідання.

У журналі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших осіб, що беруть участь у справі; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Журнал судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно після судового засідання і приєднується до справи.

До журналу судового засідання заносить короткий зміст пояснень сторін та інших учасників процесу, показання свідків, клопотання сторін, думка учасників з приводу заявлених клопотань, ухвали суду, що постановлені без виходу до нарадчої кімнати, тощо.

Згідно ст.199 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, журналом судового засідання та протягом трьох днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису. Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та журналу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу. У разі пропуску строку подання зауважень і відсутності підстав для його поновлення головуючий залишає їх без розгляду. Зауваження щодо технічного запису судового засідання чи журналу судового засідання повинні бути розглянуті не пізніше трьох днів з дня їх подання.

Згідно розяснень, які містяться в п.35 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» фіксування судового процесу є однією з гарантій його гласності як основоположного принципу правосуддя. Це означає обов'язковість процесуального оформлення документів, які фіксують процесуальні дії суду, сторін та інших учасників цивільного процесу, а також обставини (факти) при розгляді справи. У зв'язку з цим суди мають забезпечити суворе виконання вимог статей 197 - 200 ЦПК України про порядок складання та оформлення журналів і протоколів та їх зміст. Подані після проголошення рішення у справі письмові зауваження щодо неповноти або неправильності технічного запису судового засідання, журналу судового засідання розглядаються одноособово головуючим після закінчення розгляду справи, без проведення судового засідання; і в разі їх задоволення (частково чи повністю) або відхилення постановляється відповідна ухвала.

Вивчивши зауваження позивача на журнал судового засідання вважаю, що вони є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Як зазначено в розясненнях, які містяться в п.22,23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» виконуючи вимоги статті 167 ЦПК України, головуючий має роз'яснити особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, зокрема ті, що передбачені статтями 10, 11, 27 і 31 ЦПК

України, а також попередити про те, що вони зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Клопотання осіб, які беруть участь у справі, з питань, пов'язаних з розглядом справи, суд вирішує негайно.

Розглядаючи і вирішуючи цивільні справи на засадах змагальності та диспозитивності, суди відповідно до положень статей 10, 11 ЦПК України повинні роз'яснювати особам, які беруть у ній участь, їх права та обов'язки, попереджувати про

наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяти здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом України.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ст.62 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їх згодою можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини (ст.63 ЦПК України).

В силу положень ст.136 ЦПК України у заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті.

Судом встановлено, що заяви про допит позивача ОСОБА_3 у якості свідка до початку розгляду справи по суті не було заявлено жодною із сторін чи їх представниками (адвокатами) у справі, тому ОСОБА_3 в судовому засіданні, яке відбулося 26.10.2015 року, брав процесуальну участь у якості позивача по справі, разом із обраним ним адвокатом ОСОБА_2

Таким чином, секретарем судового засідання вірно зазначено у журналі судового засідання від 26.10.2015 року найменування сторін та їх представників, викладено короткий зміст пояснень сторін та інших учасників процесу, у тому числі позивача ОСОБА_3

Враховуючи викладене, зауваження представника позивача адвоката ОСОБА_2 на журнал судового засідання від 26.10.2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.199, 208-210 ЦПК України,

ухвалив:

Зауваження представника позивача адвоката ОСОБА_2 на журнал судового засідання від 26.10.2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини не підлягають задоволенню.

Ухвала окремому оскарження не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Cуддя Т.О. Решетник