ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6838/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2015 р.Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Цибулюк М.А., Живицької Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про зміну договору найму жилого приміщення

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про зміну договору найму жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1, зобов'язання КП ОЖФ Дарницького району м. Києва укласти з нею окремий договір найму жилого приміщення і відкрити на її ім'я окремий особовий рахунок на кімнати розміром 7,9 кв.м., 19 кв.м., 15 кв.м., 17,1 кв.м. для проживання та ведення спільного господарства як членів її сім`ї разом із ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9. Крім того, просила суд зобов'язати КП ОЖФ Дарницького району м. Києва укласти з ОСОБА_3 окремий договір найму жилого приміщення і відкрити на її ім'я окремий особовий рахунок на окрему кімнату площею 10 кв.м.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що позивач разом з відповідачкою зареєстрована в АДРЕСА_1, між сторонами постійно виникають конфлікти з приводу користування та утримання спірним житлом, добровільної згоди щодо зміни договору найму сторони досягти не можуть.

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, пояснивши, що не проживає у спірній квартирі, оскільки позивачка чинить їй перешкоди. У зв'язку з тим, що квартира складається з п'яти кімнат просила виділити їй в користування кімнати площею 15 кв.м., 17,1 кв.м., 10 кв.м., а ОСОБА_2 залишити в користуванні кімнати площею 7,9 кв.м. та 19,1 кв.м.

Суд, вислухавши пояснення позивача, відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що 20.10.1985 року виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів ОСОБА_10 на сім'ю з 7 осіб: ОСОБА_2 - донька, ОСОБА_4- чоловік доньки, ОСОБА_11 - онука, ОСОБА_3 - донька, ОСОБА_7 - чоловік доньки, ОСОБА_8 - онука видано ордер на зайняття жилого приміщення, жилою площею 68,71 кв. м., яке складається з п'ятьох кімнат за адресою: АДРЕСА_1. Наведена обставина підтверджується ордером на жиле приміщення №10568, виданого на підставі рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів від 14.10.1985 року №624/1.

Згідно довідки форми №3 від 30.09.2015 року з місця проживання сім'ї та реєстрації, виданої ЖЕД № 203, власником особового рахунку житлової площі, в АДРЕСА_1, є позивач ОСОБА_2 У квартирі зареєстровані та проживають: ОСОБА_2 - власник особового рахунку, ОСОБА_4 - чоловік позивача, ОСОБА_5 - донька позивача, ОСОБА_3 - сестра позивача, ОСОБА_7 - колишній чоловік відповідача, ОСОБА_8 - донька відповідача, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 - онука, ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_3 - онук.

Спірна квартира складається з п'яти кімнат, дві з яких є сміжними, жилою площею 69,1 кв.м., у т.ч. 1-а кімната - 7,9 кв.м., 2-а кімната - 19,1 кв.м., 3-я кімната - 15 кв.м., 4-а кімната 17,1 кв.м., 5-а кімната - 10 кв.м. Наведена обставина підтверджується технічним паспортом.

Між сторонами постійно виникають конфлікти з приводу користування спірним житлом. На прохання позивача в добровільному порядку змінити договір найму, відповідач не погоджуються. У зв'язку із чим ОСОБА_2 просить змінити договір найму жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1, зобов'язати КП ОЖФ Дарницького району м. Києва укласти з нею окремий договір найму жилого приміщення і відкрити на її ім'я окремий особовий рахунок на кімнати розміром 7,9 кв.м., 19 кв.м., 15 кв.м., 17,1 кв.м. для проживання та ведення спільного господарства як членів її сім`ї разом із ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9. Зобов'язати КП ОЖФ Дарницького району м. Києва укласти з ОСОБА_3 окремий договір найму жилого приміщення і відкрити на її ім'я окремий особовий рахунок на окрему кімнату площею 10 кв.м.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначала, що на даний час не має змоги проживати у спірній квартирі, оскільки позивач чинить їй перешкоди у користуванні зазначеним майном. Крім того, пояснила, що до того, як покинула проживати у квартирі займала дві кімнати площею 10 кв.м. та 17,1 кв.м., які разом з кімнатою площею 15 кв.м. просила залишити в її користуванні.

Відповідно до статті 63 ЖК України, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України).

В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім'ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку (ч. 2 ст. 104 ЖК).

Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року N 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» (постанова Пленуму ВСУ № 2) роз'яснено: при поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення, розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

За змістом п. 53 Постанови Ради Міністрів УРСР та Української республіканської ради професійних спілок від 11 грудня 1984 р. N470 «Про затвердження Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті.

Згідно п.п. 2, 3 постанови виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та Президії Київської міської ради профспілок N582 від 15.07.85 «Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР", жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м жилої площі, але не більш однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м жилої площі. Виходячи з даних статистичної звітності, визначити рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві, жилою площею 9,0 кв.м на одну особу.

Загальна жила площа квартири АДРЕСА_1, складає 69,1 кв. м., тобто на кожного зареєстрованого члена сім'ї припадає 69,1 : 8 = 8,63 кв. м. жилої площі. У випадку виділення відповідачу кімнати площею 10 кв. м., призведе до значного погіршання житлових умов інших зареєстрованих осіб.

При такій зміні договору найму жилого приміщення інші наймачі отримають у користування жилу площу, що є меншою за встановлену законодавством норму на одну особу, та відбудеться значне погіршення їх житлових умов. Тобто, відбудеться покращення житлових умов відповідача за рахунок значного погіршення таких умов у іншіх наймачів. Крім того, виділення відповідачеві вказаної кімнати викличе необхідність постановки інших користувачів на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

Пунктом 35 листа Верховного Суду України від 26.05.2001 року «Правові позиції щодо розгляду судами окремих категорій судових справ (Житлове право)» роз'яснено: правила ч. 2 ст. 50 ЖК про те, що при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими дев'яти років, крім подружжя, та відповідні положення підпункту 7 п. 13 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень можуть бути підставою для відмови у позові члена сім'ї наймача про укладення з ним окремого договору найму (ст. 104 ЖК) в тому разі, коли поділ жилого приміщення за цим позовом призвів би до спільного проживання зазначених осіб різної статі.

У випадку виділення відповідачу кімнати площею 10 кв. м., такий поділ жилого приміщення призведе до спільного проживання осіб різної статі, старших дев'яти років, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 50 ЖК України.

Враховуючи наведене, встановлено, що у випадку виділення відповідачу кімнати площею 10 кв. м. - значно погіршаться житлові умови інших наймачів і вони (житлові умови) не відповідатимуть вимогам законодавства, такий поділ жилого приміщення призведе до спільного проживання осіб різної статі, що є підставою для відмови у позові.

Крім того, встановлено, що кімната площею 7,9 кв.м. та кімната площею 19,1 кв.м. на які позивач просить укласти окремий договір найму, є прохідною, а не ізольованою, у зв'язку із чим не може бути предметом договору найму в силу ст. 63, ч. 1 ст. 104 ЖК. Наведене також є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Суд звертає також на наступний процесуальний недолік, який виключає можливість задоволення позову. При зверненні до суду позивач заявляє позовні вимоги до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» і просила зобов'язати останнє укласти окремий договір найму жилого приміщення та відкрити окремий особовий рахунок на житлову кімнату, тобто, зазначені позовні вимоги заявлені не до відповідача, а до іншої особи, яка на час винесення рішення не є стороною у справі.

На підставі наведеного, в силу ч. 2 ст. 50, ч. 2 ст. 63, ч. 1 ст. 104 ЖК України, враховуючи роз'яснення, що містяться в п. 35 листа ВСУ від 26.05.2001 року, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 50 ч. 2, 63, 64, 103, 104 Житлового кодексу України, ст. ст. 10, 11, 57-61, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про зміну договору найму жилого приміщення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ О.Р.ЛУЖЕЦЬКА