Справа № 628/1059/15-ц
Провадження № 2/628/567/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2015 р. м. Купянськ

Купянський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Шиховцової А.О., за участю секретаря Шевченко О.І., адвоката ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Купянську цивільну справу за уточненою позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4 ОСОБА_5, відділ державної виконавчої служби Купянського міськрайонного управління юстиції Харківської області, приватний нотаріус Куп'янського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 про стягнення майнової шкоди на суму 10216,13 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Дель ОСОБА_5 та ОСОБА_2 звернулися з уточненим позовом до ОСОБА_3 про стягнення незадоволених вимог кредитора спадкодавця, згідно якого просили суд стягнути з ОСОБА_3, як спадкоємця ОСОБА_7 на користь ОСОБА_4 ОСОБА_5 борг спадкодавця по сплаті аліментів в сумі 10216,13 грн. та судові витрати.

Потім, ОСОБА_2 знову уточнює позовні вимоги і у своєму уточненому позові звертається до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4 ОСОБА_5, відділ державної виконавчої служби Купянського міськрайонного управління юстиції Харківської області, приватний нотаріус нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 про стягнення майнової шкоди на суму 10216,13 грн., і просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду (збитки) у сумі 10216,13 грн. та судові витрати в сумі 243,60 грн.. посилаючись на наступне.

ОСОБА_7, який помер 22 травня 2014 року, був її чоловіком, з яким у них у шлюбі народилася 09.11.1001 року донька ОСОБА_8, яка виступає за даним позовом як третя особа. Після реєстрації шлюбу 14.10.2011 року з громадянином ОСОБА_4 ОСОБА_5 Фабіо вона змінила прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9. За рішенням суду від 16.12.2009 року з ОСОБА_7 стягнуто на її (ОСОБА_2В.) користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_8, яка продовжує навчання, аліменти в розмірі 800 грн., щомісячно, до досягнення нею 23 років. Рішення суду набрало законної сили. За життя ОСОБА_7 усунувся від виконання аліментного обовязку, яке встановлено за рішенням суду, в результаті чого, з його вини, перед нею виникла заборгованість по аліментах в сумі 10216,13 грн. Таким чином. позивачка вважає, що вона, як отримувач аліментів за рішенням суду, не отримала доходи, які б могла одержати за звичайних обставин, тобто якби ОСОБА_7 не ухилявся від сплати аліментів, не було б порушено її право на отримання аліментів і їй не була спричинена майнова шкода (збитки) на суму заборгованості. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Куп'янського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 спадщину після померлого ОСОБА_7 прийняла ОСОБА_3.

Посилаючись на ст. 1218, 1231 ЦК України, позивач просить суд задовольнити її уточнену позовну заяву.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 підтримала уточнені позовні вимоги та наполягала на їх задоволені.

Представник відповідачки ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_1 у судовому засіданні уточнені позовні вимоги не визнав у повному обсязі, просив суд відмовити у їх задоволенні, посилаючись на те, що ч. 2 ст. 1281 ЦК України передбачено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, предявити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. До позову не надано будь-якого документу про те, що позивачка предявила вимоги протягом 6 місяців з моменту відкриття спадщини. Таких вимог у визначений законом термін, позивачка не предявила. Ч. 4 ст. 1218 ЦК України встановлює, що кредитор спадкодавця, який не предявив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Крім того, зазначив, що другим спадкоємцем після смерті ОСОБА_7 є ОСОБА_9 ОСОБА_5, на яку також має припадати доля боргу як спадкоємця. А взагалі, заборгованість по аліментам не є майновою шкодою.

Представник за довіреністю третьої особи ОСОБА_9 ОСОБА_5 ОСОБА_10 не заперечував проти задоволення уточнених позовних вимог ОСОБА_2

Представник відділу державної виконавчої служби Купянського міськрайонного управління юстиції Харківської області надала суду розрахунок суми заборгованості по аліментам ОСОБА_7, який був розрахований на підставі документів, квитанцій, представлених сторонами, та яким підтверджується, що заборгованість по аліментам ОСОБА_7 складає 10216 грн. 13 коп. Просила суд закінчувати розгляд справи без її участі. При вирішенні спору покладалася на розсуд суду.

Приватний нотаріус Купянського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність. При прийнятті рішення по суті позовних вимог покладається на розсуд суду. При цьому, нотаріусом надано суду копію спадкової справи № 40/2014 ОСОБА_7.

Суд, зясувавши позиції сторін, третіх осіб, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Рішенням Купянського міськрайонного суду Харківської області від 16.12.2010 року № 2-4051/10, стягнуто з ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3, аліменти в розмірі 800 грн. щомісяця, починаючи з 12 листопада 2010 року до досягнення донькою 23 років.

14.10.2011 року, у звязку з укладенням шлюбу ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4, з ОСОБА_9 Фабіо, ОСОБА_8 змінила прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 /а.с.8/.

22 травня 2014 року у м. Купянську, смт. Купянськ-Вузловий, ОСОБА_7 помер /а.с.20/.

Згідно розрахунку заборгованості по аліментам за виконавчим листом № 2-4051 від 10.02.2011 року Куп'янського міськрайонного суду Харківської області про стягнення з ОСОБА_7 аліментів на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3, у розмірі 800 грн., щомісячно, починаючи з 12.11.2010 року по 22.05.2014 року, розмір заборгованості становить 10216,13 грн. /а.с.149-150/. Розмір заборгованості сторонами не оспорюється.

Спадкова справа № 40/2014 до майна померлого 22 травня 2014 року ОСОБА_7 заведена 26 травня 2014 року приватним нотаріусом Купянського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 на підставі заяви ОСОБА_3 про прийняття нею спадщини після смерті сина. Заява про прийняття спадщини ОСОБА_9 ОСОБА_5 від 13.06.2014 р. зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ 02.07.2014 р. приватним нотаріусом Купянського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 13.02.2015 р. видані свідоцтва про право на спадщину за законом на імя ОСОБА_9 ОСОБА_5 (р. № 91) та ОСОБА_3 (р. №92) на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Купянськ, смт. Купянськ-Вузловий, вул. Гагаріна, буд. 12, кв. 27 /а.с.137-147/.

Дель ОСОБА_5, отримавши 03.03.2015 р. інформацію про заборгованість по аліментам, як кредитор спадкодавця, 05.03.2015 р. звернулася через свого представника за довіреністю від 07.10.2011 року № 3998 ОСОБА_2, з вимогою (претензією) про обовязок спадкодавця до ОСОБА_3, яка є спадкоємицею померлого ОСОБА_7, в якій вимагає сплатити їй розмір заборгованості по аліментам. Ця вимога була одержана ОСОБА_3 11.03.2015 р. /а.с.12-13/.

Згідно до ст. 608 ЦК України передбачено, що зобов'язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов'язаним з його особою і у зв'язку з цим не може бути виконане іншою особою. Зобов'язання припиняється смертю кредитора, якщо воно є нерозривно пов'язаним з особою кредитора.

За положеннями ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

За змістом ст. 1218, ч. 1 ст. 1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обовязок відшкодувати майнову шкоду (збитки), що була спричинена спадкодавцем. Передусім до спадкоємців переходить невиконане спадкодавцем зобовязання відшкодувати майнову шкоду та збитки. За коментаріями ст. 1231 ЦК України, це може бути шкода (збитки), що спричинені неналежним виконанням спадкодавцем договірних зобовязань, або та, що була спричинена ним іншим особам внаслідок пошкодження їх майна.

Відповідно до ст. 1281 ч. 4 ЦК України, кредитор спадкодавця, який не предявив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою та третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України, визначені нею строки є преклюзивними (присічними, обмежувальними) строками. Ці строки не призупиняються, не перериваються і не поновлюються. Сплив даних строків, згідно із законом, припиняє існування права вимоги позивача, як кредитора, внаслідок нездійснення свого права.

З вище зазначеного вбачається, що позивачем не предявлено вимог до спадкоємців, що прийняли спадщину у встановлені законом строки, а тому кредитор позбавляється права вимоги.

Третя особа по справі за уточненим позовом, ОСОБА_9 ОСОБА_5, є одночасно кредитором спадкодавця ОСОБА_7 і його спадкоємцем, тобто їй достеменно було відомо як про час відкриття спадщини, так і про настання строку вимоги.

Виходячи з положень ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю в межах вартості майна одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобовязаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його долі у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов'язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Правило цієї статті стосується всіх спадкоємців. За наявності кількох спадкоємців кожен з них відповідає за борги спадкодавця пропорційно до одержаної ними частки у спадковому майні. Таким чином, вимоги кредитора повинні були б задовольнити всі спадкоємці, у розмірі, який відповідає частці у спадщини кожного з них, у даному випадку це мають бути відповідач ОСОБА_3 та третя особа по справі ОСОБА_9 ОСОБА_5 спадкоємці померлого ОСОБА_7

Позивачка ОСОБА_2 з вимогою до відповідача протягом встановленого ст. 1281 ЦК України строку не пред'явила своїх претензійних вимог до спадкоємців боржника, як кредитор, що встановлено за матеріалами спадкової справи № 40/2014 ОСОБА_7, наданих суду приватним нотаріусом ОСОБА_6

Як пояснила позивачка ОСОБА_2 у судовому засіданні, вона станом на 22 травня 2014 року знала про те, що ОСОБА_7 на момент смерті мав перед нею заборгованість по аліментам. Про ці обставини свідчать і матеріали справи, а саме: заява ОСОБА_2 від 22.05.2015 р. до начальника ВДВС Куп'янського МРУЮ Харківської області, в якій вона зазначає, що заборгованість щодо стягнення аліментів з ОСОБА_7 станом на 01.05.2014 року склала 10100 грн. та просила прийняти відповідні заходи, про що повідомити її письмово /а.с.70/.

З вище зазначеного вбачається, що позивачем не предявлено вимог до спадкоємців, що прийняли спадщину у встановлені законом строки, а тому кредитор позбавляється права вимоги.

Предявляючи вимоги до відповідача позивач посилається на вимоги ч. 1 ст. 1231 ЦК України, відповідно яких, до спадкоємця переходять обовязки відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Під упущеною вигодою слід розуміти доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. В даному випадку мова йдеться не про реальні втрати особи, які вона зробила або зробить, а про ті доходи, які вона недоотримає внаслідок порушення її цивільного права. У цивільному праві підрозділяються зобов'язання з відшкодування збитків (шкоди): завданих договірною відповідальністю; зобов'язання з відшкодування збитку в результаті недоговірної відповідальності. Зобов'язання по відшкодуванню збитків (шкоди), заподіяних договірною відповідальністю, виникають з правомірного акту, наприклад, договору, односторонньої угоди. Зобов'язання з відшкодування збитку в результаті недоговірної відповідальності виникають з неправомірних актів, тобто з правопорушень.

З листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо застосування окремих норм цивільного законодавства від 26.07.2011 року вбачається, що згідно зі ст. 22 ЦК України, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність всіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, збитків, причинного звязку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Цивільно-правова відповідальність класифікується за двома критеріями: договірна та недоговірна. Договірна відповідальність настає у разі порушення договору однією із сторін. Позадоговірна відповідальність має місце у разі заподіяння шкоди чужому майну чи здоров'ю, а також в інших випадках заподіяння шкоди, якщо між заподіювачем шкоди і потерпілою стороною не існувало договірних правовідносин. Отже, збитки це грошова оцінка шкоди, яка має місце у разі неможливості відшкодування шкоди в натурі. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховують заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання (ст. 623 ЦК). Оскільки відшкодування збитків є мірою відповідальності, воно застосовується при наявності вини боржника. Упущена вигода відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризуються зменшенням наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна), а в разі упущеної вигоди наявне майно не збільшилося, хоча і могло б збільшитися, якби не правопорушення. Доходи, про які йдеться, фактично не отримані кредитором, але вони могли б бути отримані ним від нормальної експлуатації (використання) майна, на законній підставі і в межах певної верхньої „межі звичайних умов цивільного обороту, якби належним чином спадкодавець виконав обов'язок, що лежить на ньому. Іншою характерною межею упущеної вигоди можна назвати і те, що можливість її стягнення залежить від специфіки конкретних правовідносин, а саме: вона виникає тільки за умов комерційного використання майна і у відносинах некомерційних.

Як свідчать матеріали цієї справи, позивачем не обґрунтовано яке відношення до збитків в розумінні ст. 22 ЦК України, позивач відносить заявлену до стягнення заборгованість по аліментам.

Крім того, позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність в діях (бездіяльності) повного складу цивільного правопорушення, а саме: понесення позивачем збитків, протиправної поведінки спадкодавця, його вини та причинно-наслідкового зв'язку між протиправною поведінкою і завданими збитками.

Позивач у позовній заяві у судовому засіданні не визначила природу завданих збитків та порядок їх розрахунку, не зазначила, внаслідок яких дій чи бездіяльності заподіяно збитків, не визначено причинний зв'язок спричиненими збитками. Як було зазначено вище, аліментні зобовязання не входять до складу збитків.

Таким чином, враховуючи викладені норми закону, суд не вбачає правових підстав для задоволення уточненого позову відповідно до тих його меж і формулювання позовних вимог, які обрав позивач.

Керуючись ст. ст. 10,11, 57, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні уточнених позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_9 ОСОБА_5, відділ державної виконавчої служби Купянського міськрайонного управління юстиції Харківської області, приватний нотаріус Куп'янського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 про стягнення майнової шкоди на суму 10216,13 грн. відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Купянський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання копії повного тексту рішення, апеляційної скарги.

Повний текст рішення виготовлений 27 листопада 2015 року.

Головуючий А.О.Шиховцова