Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне рішення)

"27" серпня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Локотковій І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме, квартирою АДРЕСА_1; стягнути з відповідача на її користь судовий збір в розмірі 243 гривні 60 копійок.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона являється співвласником квартири АДРЕСА_1. У даній квартирі прописані п'ять осіб, а саме: ОСОБА_1, 1956 року народження, зареєстрована з 17 липня 1990 року - співвласник квартири, власник особового рахунку; ОСОБА_5, 1977 року народження, зареєстрований з 16 березня 1993 року - син, співвласник квартири; ОСОБА_3, 1985 року народження, зареєстрована з ІНФОРМАЦІЯ_5 - донька, співвласник квартири; ОСОБА_4, 2002 року народження, зареєстрована з 12 листопада 2002 року - онучка, співвласник квартири; ОСОБА_2, 1988 року народження, зареєстрований з 25 березня 2014 року - фізична особа без родинних відносин з власниками жилого приміщення. Відповідач зареєстрований за вищевказаною адресою, але фактично, з дня реєстрації (25 березня 2014 року) та по даний час в зазначеній квартирі не проживає та не з'являється, що підтверджується актом про не проживання особи за місцем реєстрації від 14 квітня 2015 року.

Позивач в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, суд про причини неявки не повідомив.

Треті особи в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлялися належним чином.

Відповідно до ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позивача, відповідача, та за згодою позивача постановити заочне рішення.

У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до наступного.

Як вбачається із витягу про державну реєстрацію прав, квартира АДРЕСА_2 належить ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на праві приватної власності у рівних частках по ? кожному (а.с.5).

Відповідно до довідки форми-3 № 925 від 04 березня 2015 року, виданої Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 403, у квартирі АДРЕСА_3 зареєстровані: ОСОБА_1, 1956 року народження - з 17 липня 1990 року; ОСОБА_5, 1977 року народження - з 16 березня 1993 року; ОСОБА_3, 1985 року народження - з 17 липня 1990 року; ОСОБА_4, 2002 року народження - з 12 листопада 2002 року; ОСОБА_2, 1988 року народження - з 25 березня 2014 року (а.с.6).

Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ч. 2 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

За вимог ч.2 ст. 405 Цивільного кодексу України, член сім`ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до акту, складеного сусідами по будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_6, ОСОБА_7 та затвердженого начальником ЖРЕО № 403, в квартирі АДРЕСА_1, зареєстрований гр.-н ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який не проживає понад дванадцять безперервних календарних місяців та ніколи не з'являвся за вказаною адресою, участі у сплаті комунальних послуг він не приймає (а.с.7).

Згідно акту від 22 липня 2015 року, складеного комісією у складі майстра т/д ОСОБА_8 бригадира т/д № 3 ОСОБА_9, двірника ОСОБА_9 та застарвдежного начальником ЖРЕО № 403, гр. ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, але у вказаній квартирі не проживає.

Відповідно до довідки № 507 від 22 липня 215 року, виданою Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 403, ОСОБА_2 із заявами про зняття його з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 не звертався.

Згідно листа-відповіді Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві від 04 серпня 2015 року № 48/8785, заяви гр. ОСОБА_2, 1988 року народження стосовно чинення йому перешкод в користування квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 до Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві не надходило.

Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Підстави для зняття з реєстрації місця проживання визначені у статті 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», якою передбачено, що зняття з реєстрації місця проживання, серед іншого, здійснюється на підставі остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою).

За таких обставин, коли права власника порушені, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, суд приходить до висновку, що позивач правомірно вимагає усунення будь-яких порушень її прав власника житлового приміщення, в даному випадку шляхом визнання втратившим право користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_2

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Крім того, в порядку ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 243 гривні 60 копійок.

На підставі викладеного та керуючись ст. 319, 391, 405 Цивільного кодексу України, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст. 10, 58, 60, 88, 197, 208, 209, 212-215, 218, 224-228, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 243 гривні 60 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: