Справа № 461/9140/15-ц
Провадження № 2/461/2488/15
УХВАЛА

23.11.2015

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Мисько Х.М.,

при секретарі Коружинець Н.В.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в залі суду цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про вилучення автомобіля, звернення стягнення на предмет застави, стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Публічне акціонерне товариство «Ідея Банк» звернулося до Галицького районного суду м. Львова з позовом до відповідачів про вилучення автомобіля, звернення стягнення на предмет застави, стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 30.05.2012 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 був укладений кредитний договір, за яким відповідач отримав кредит в розмірі 58309,30 грн. на купівлю транспортного засобу.

Крім того, між позивачем та відповідачем ОСОБА_3 11.02.2015 року укладено договір поруки, за яким останній взяв на себе зобов'язання відповідати перед кредитором солідарно в межах суми 50 грн.

Строк користування кредитними коштами за кредитним договором визначений до 30.05.2016 року. Станом на 02.07.2015 року відповідач не виконує зобовязання, внаслідок чого утворилася заборгованість у сумі 59848,97 грн.

З урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд:

1) вилучити у ОСОБА_2 або в інших осіб,у яких може знаходитись транспортний засіб;

2) в рахунок кредитного зобовязання, звернути стягнення на предмет застави;

3) стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 заборгованість за кредитним договором у сумі 50 грн. та судовий збір.

В судовому засіданні представник позивача заперечила проти постановленого з ініціативи суду на обговорення питання про розєднання в самостійні провадження вимоги Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та виділення в окреме провадження вимог Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомленим про час та місце розгляду справи, а тому суд вважає за можливе розглядати справу у його відсутності, на підставі наявних у справі доказів.

Представник відповідача ОСОБА_3 до судового засідання подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Заслухавши думку представника позивача, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною другою статті 118 ЦПК України позивач має право обєднати в одній позовній заяві кілька вимог, повязаних між собою.

Відповідно до розяснень, викладених в абзаці 1 пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен виходити з того, що згідно зі статтею 124 Конституції України юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, а за частинами 1 і 2 статті 15 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 17) або ГПК України (статті 1, 12) віднесено до компетенції адміністративних чи господарських судів. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

У пункті 15 вищезазначеної постанови розяснено, що вимоги позивача до кількох відповідачів можуть бути обєднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно повязані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке обєднання не допускається, якщо відсутня спільність предмета позову. Роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв'язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз'єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз'єднання позовів і копія пред'явленого позову.

Залежно від обставин справи суддя чи суд мають право постановити ухвалу про роз'єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження, якщо їх спільний розгляд ускладнює вирішення справи (ч. 2 ст. 126 ЦПК України).

Суд враховує, що позивачем заявлено позовні вимоги до відповідачів, які не повязані між собою нерозривно і мають різний предмет та, відповідно, різні підстави для їх вирішення. Вимога про звернення стягнення на предмет застави стосується лише відповідача ОСОБА_2 і виникає з правовідносин на підставі укладених між ними кредитного договору та договору застави транспортного засобу, а тому повинна розглядатись судом із дотриманням загальних правил територіальної підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача ОСОБА_2.

Вимога про стягнення коштів за договором поруки стосується лише відповідача ОСОБА_3, і виникає з договору поруки, укладеного між ним та позивачем.

З урахуванням викладеного, суд вважає доцільним розєднати вимоги Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави та до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за договором поруки.

Керуючись ст.ст. 15, 126, 210 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Розєднати в самостійні провадження вимоги Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, виділивши в окреме провадження вимоги Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мисько Х.М.