Провадження №2-о/761/191/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 листопада 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Паночко О.М.

за участю представника заявника: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересована особа - Друга Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту постійного проживання,-

В С Т А Н О В И В:

30 квітня 2015 року до суду надійшла вказана заява.

З врахуванням заяви від 11.09.2015 року заявник просить: встановити факт постійного проживання ОСОБА_4 (спадкоємець) разом з ОСОБА_5 (спадкодавець), за адресою: АДРЕСА_5 на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_2.

Свою заяву заявник обґрунтовує тим, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка є матір'ю заявниці, померла ІНФОРМАЦІЯ_2. На момент смерті ОСОБА_5 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5. Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, у тому числі 1/3 частина квартири АДРЕСА_1. Іншими співвласниками квартири є заявниця та її померлий батько.

Заявниця у строки, визначені діючим законодавством не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, а тому вважається, що вона не прийняла спадщини. Але водночас, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з 24.09.1969 року і до дня смерті останньої - до ІНФОРМАЦІЯ_2 перебували у шлюбі та постійно проживали разом, у тому числі й на день відкриття спадщини, проте були зареєстровані за різними адресами.

Заявниця зазначає, що ОСОБА_4 до нотаріуса із заявою не звернувся, а тому у відповідності із ч.3 ст.1268 ЦК України вважається таким, що прийняв все спадкове майно, яке належало померлій ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер та після його смерті відкрилась спадщина. Інших спадкоємців, крім заявниці немає.

09.04.2015 року заявниця звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4, але було відмовлено у включенні у спадкове майно померлого ОСОБА_4 майна, яке належало на день смерті ОСОБА_5

А тому для прийняття заявницею спадкового майна просить встановити факт.

В судовому засіданні представник заявниці заяву підтримав та просив її задовольнити.

Представник Другої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, до суду надійшла заява про слухання справи в їх відсутність.

Вислухавши представника заявниці, свідків, вивчивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані суду документи, суд приходить до висновку відмову в задоволенні заяви з наступних підстав.

Частина 1 статті 234 ЦПК України визначає, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (ч.2 ст.256 ЦПК України).

Як встановлено в судовому засіданні, 24.09.1969 року був зареєстрований шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Як пояснив в судовому засіданні представник заявника, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розірвано не було.

ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4, її батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, ОСОБА_2 та ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26.11.1993 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5, як вбачається з копії свідоцтва про смерть.

Як було встановлено в судовому засіданні, спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилась.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

09.04.2015 року ОСОБА_2 звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 За її заявою відкрита спадкова справа.

З копії довідки №347, яка 08.04.2015 року видана Керуючою компанією з обслуговування житлового фонду Шевченківського району вбачається, що ОСОБА_2 проживає по АДРЕСА_1 та разом з нею проживав її батько ОСОБА_4 та був зареєстрований з 17.05.1983 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3.

Матеріали спадкової справи не місять інформації щодо місця реєстрації ОСОБА_5 до її смерті.

Заявою від 23.04.2015 року, яка зареєстрована Другою Київською нотаріальної конторою за №551/03-14 представник ОСОБА_2 - ОСОБА_1 просив включити 1/3 частину квартири АДРЕСА_3 до складу спадкового майна належного ОСОБА_4 для подальшого оформлення спадщини спадкоємцем першої черги ОСОБА_2, оскільки ОСОБА_4 фактично прийняв у спадщину належну ОСОБА_6 частину квартири.

Листом від 24.04.2015 року за №2572/02-14 Друга київська державна нотаріальна контора повідомила ОСОБА_1 (представник заявниці), що після смерті ОСОБА_6 спадкова справа не заводилась, ніхто до нотконтори в шестимісячний термін не звертався. ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в шестимісячний термін до нотконтори не звертались і були прописані в АДРЕСА_4, а ОСОБА_5, як видно із заяви - АДРЕСА_5, тому згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Також роз'яснено право звернутись із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 пояснили, що ОСОБА_4 та ОСОБА_6 проживали разом весь час, до смерті ОСОБА_5

У відповідності із ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Отже, як встановлено в судовому засіданні, на даний час ОСОБА_2 звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4, на день його смерті йому належала частина квартири, спадщини після померлої дружини він не приймав, від встановлення факту спільного проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не залежить виникнення прав заявниці на спадщину, оскільки даний факт не має значення для прийняття спадщини (він мав би значення для прийняття спадщини ОСОБА_4.), а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.3, 10, 11, 57-60, 212, 213, 215, 234, 256, 259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_2, заінтересована особа - Друга Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту постійного проживання - відхилити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду м.Києва через Шевченківський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Сторона, яка не була присутня при проголошенні рішення може його оскаржити протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: Н.Г.Притула