Справа №539/2442/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2015 Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

В складі: головуючого судді - Матвієнка В. М.

при секретарі - Павличенко О.А.

розглянувши в судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про виправлення описки в судовому рішенні Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 27.10.2015 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виселення з будинку та позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на проживання , вселення в будинок , яким позовні вимоги задоволенні. Рішення не набрало законної сили.

Заявником зазначено, що у тексті описової частини рішення помилково викладено абзац обставин справи, а саме : " У квітні 2015 року ОСОБА_2 , демобілізувавшись з армії повернувся додому і вселився до нього разом з ОСОБА_3 , яка стала провокувати сварки, конфлікти, висловлювати в її адресу образи, налаштовувала ОСОБА_2 та онука проти неї.", а потрібно було викласти : "У квітні 2015 року ОСОБА_2 ,демобілізувавшись з армії повернувся додому і вселився в будинок разом з ОСОБА_3 , яка стала провокувати сварки, конфлікти, висловлювати в її адресу образи, налаштовувала ОСОБА_2 проти неї та онука.", оскільки в запереченнях, письмових поясненнях вона наголошувала, що ОСОБА_3 налаштовувала її сина ОСОБА_2 проти неї та онука , щоб вижити їх із будинку. Дані обставини мають для неї істотне значення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свої вимоги підтримала, прохала їх задовольнити оскільки ці виправлення мають для неї особисто істотне значення.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала.

Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по батькові, назв юридичних осіб тощо. Не належать до описок граматичні помилки, які не спотворюють тексту рішення суду та не призводять до його неправильного сприйняття (неправильне проставляння розділових знаків, неправильне написання відмінкових закінчень, вживання русизмів тощо).

Згідно позовних вимог ОСОБА_1 прохала суд вселити її в будинок по вул. Миронченка 16 м. Лубни Полтавської області, які були задоволені. Предметом розгляду являлось вселення позивача до житлового будинку.

Заявлені ОСОБА_1 вимоги про виправлення описки в описовій частині рішення суду, а саме "У квітні 2015 року ОСОБА_2 , демобілізувавшись з армії повернувся додому і вселився до нього разом з ОСОБА_3 , яка стала провокувати сварки, конфлікти, висловлювати в її адресу образи, налаштовувала ОСОБА_2 та онука проти неї." на "У квітні 2015 року ОСОБА_2 ,демобілізувавшись з армії повернувся додому і вселився в будинок разом з ОСОБА_3 , яка стала провокувати сварки, конфлікти, висловлювати в її адресу образи, налаштовувала ОСОБА_2 проти неї та онука."

Враховуючи предмет спору , правовідносини, що виникли між сторонами суд не визнає це, ні опискою, ні арифметичною помилкою, оскільки значення цього речення ніяким чином не вплинуло на суть ухваленого рішення, дане речення зазначено в описовій частині рішення, не являлося якимось доказом і відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України не є підставою для внесення виправлень в судовому рішенні.

Вивчивши матеріали справи, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1

Керуючись ст. 219 ЦПК України, суд, -

УХ В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 27.10.2015 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виселення з будинку та позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на проживання , вселення в будинок - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду ОСОБА_4 В. М.