30 вересня 2015 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Лях М.Ю.,
при секретарі Холявка Т.В,.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків від інфляції, пені та трьох відсотків річних,
В судове засідання позивач не зявився, представник позивача ОСОБА_6, який діє на підставі договору не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача, вказавши про підтримання позовних вимог в повному обсязі, просив задовольнити на підставах, викладених в позовній заяві, не заперечуючи проти ухвалення заочного рішення по справі.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, обєктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Згідно копії постанови державного виконавця Орджонікідзевського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції від 28.10.2014 року ВП № 42283769 вбачається, виконавчий лист № 1-466/11 виданий 03.02.2014 року Московським районним судом м. Харкова повернуто стягувачу через відсутність у боржника майна, на яке може бути звернуто стягнення в рахунок погашення боргу (арк. справи 29).
Згідно копії постанови державного виконавця Конотопського міськрайонного управління юстиції Сумської області від 30.12.2014 року ВП № 42408997 вбачається, виконавчий лист виданий 03.02.2014 року Московським районним судом м. Харкова повернуто стягувачу через відсутність у боржника майна, на яке може бути звернуто стягнення в рахунок погашення боргу (арк. справи 31).
Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного судочинства, а за відсутності таких умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 536 Цивільного кодексу України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням.
Відповідно до ч.1 статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч.1, ч.2 статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Згідно із частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно ч. 1 ст. 543 Цивільного кодексу України, у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом та наведені вище обставини, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати.
При зверненні до суду позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 6 статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину. Оскільки суд ухвалює рішення на користь позивача, то судовий збір в розмірі 780 грн. 88 коп. підлягає стягненню з відповідачів на користь держави.
На підставі викладеного й керуючись статтями 10, 11, 88, 79, 209, 212, 214-215, 224-226 ЦПК України, статтями 526, 527, 530, 625 Цивільного кодексу України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків від інфляції, пені та трьох відсотків річних задовольнити.
Відповідачем, який не приймав участь у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Київського районного суду

м. Харкова М.Ю. Лях