ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4502/15-ц
Провадження № 2/210/1983/15
У Х В А Л А

іменем України

"21" вересня 2015 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_2, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Дзержинської районної у місті ради, треті особи ОСОБА_4, управління Держземагенства у криворізькому районі Дніпропетровської області про визнання права власності на ? частку земельної ділянки в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на ? частку земельної ділянки в порядку спадкування за законом.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, суд прийшов до переконання, що позовна заява не відповідає вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу України з урахуванням наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст. 79 ЦПК України).

Так, в силу п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається дійсною вартістю майна. Позивачу необхідно надати документи, які підтверджують вартість майна ? частки земельної ділянки на якій розташований житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями і спорудами № 53 по вул. Жукова в м. Кривий Ріг.

Так позивач просить суд визнати за ним право власності на земельну ділянку. Вказана вимога позивача має майновий характер, адже вирішення судом даного спору стосується отримання позивачем економічної вигоди, вираженої у грошовому еквіваленті, і має очевидний економічний ефект.

Майновими вимогами є будь-які вимоги субєктів права, що повязані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошами (грошовими коштами).

Оскільки спір вочевидь має майновий характер, то відповідно до вимог Закону України Про судовий збір позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 487,20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6090,00 грн.. Аналогічний підхід до визначення розміру судового збору викладено в абз. 2. п. 3 листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2012р. № 10-1386/0/4-12 Про деякі питання практики застосування Закону України Про судовий збір.

До матеріалів справи долучена квитанції про сплату судового збору на суму 243, 60 грн.

Позивачі самостійно визначилися з ціною позову, однак жодних підтверджуючих документів до позову не долучено.

З урахуванням наведеного, оскільки до матеріалів справи не надано довідки про вартість майна, ціна позову не визначена, а отже й відсутні підстави вважати, що судовий збір сплачено в повному обсязі.

Таким чином, при подачі позовної заяви, позивачем не сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру. Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору з позовної заяви не вбачається.

Судовий збір слід сплати на р/р 0020, Код банку отримувача (МФО) 805012, отримувач коштів УДКС України у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, код отримувача 38032510, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 119-121 ЦПК України, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», -

постановив :

Позовну заяву ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Дзержинської районної у місті ради, треті особи ОСОБА_4, управління Держземагенства у криворізькому районі Дніпропетровської області про визнання права власності на ? частку земельної ділянки в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Роз'яснити позивачам, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена щодо недотримання правил підсудності та визначення розміру судового збору шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого рогу. В іншій частині ухвала остаточна і апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Чайкіна