Справа № 2-6099/15
У Х В А Л А

7 серпня 2015 року суддя Солом'янського районного суду міста Києва Кушнір С.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Єсталіни Анатоліївни про визнання недійсними довіреностей, договорів купівлі-продажу будинку та земельної ділянки та відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса КМНО Коновалової Є.А. про визнання недійсними довіреностей, договорів купівлі-продажу будинку та земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння та відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Так, позивачем ОСОБА_1 заявляючи до відповідачів вимоги про визнання недійсними довіреностей, договорів купівлі-продажу будинку та земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння та відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином, не чітко викладено зміст позовних вимог та обставини, якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги, не зазначено правові підстави для стягнення матеріальних збитків в розмірі 158634 грн., позивачем не зазначено посилання на докази, які б підтверджували розмір матеріальних збитків в сумі 158634 грн. та не викладає юридично значимих фактів та обставин, за яких їй заподіяно відповідну шкоду, не вказує, в чому полягає шкода, якими діями відповідачів, і в порушення яких правових норм відповідачами заподіяно позивачу шкоду, якими доказами це підтверджується, та який причинний зв'язок між цими подіями.

Водночас, позивачем не викладено обставин щодо обґрунтування підстав та предмету позову, тобто, які права позивача порушено відповідачами, якими саме діями відповідачів, а також на підставі якої правової норми визначається той спосіб захисту прав, який позивач просить застосувати.

Таким чином, позивачем не викладено обґрунтування права вимоги до відповідачів, відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто які права порушені, якими діями відповідача та як вони взаємопов'язані, тобто який характер мають правовідносини, що виникли між позивачкою та відповідачем саме з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та чим передбачений такий шлях поновлення і яких саме порушених прав позивача, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст. 4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду представником позивачів не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Крім того, позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір, який необхідно сплатити в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів заробітної плати 3654,00 грн.) за позовні вимоги майнового характеру та в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) за позовні вимоги немайнового характеру, який необхідно сплатити на наступні реквізити: отримувач коштів: УДК СУ Солом'янського району м. Києва, код отримувача/ код за ЄДРПОУ/:38050812, рахунок отримувача: 0010, банк отримувача: ГУ ДКУ у м. Києві, код банку отримувача /МФО/: 820019, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, "Судовий збір", Солом'янський р/с, 02896762, за подачу позову та надати оригінал квитанції. Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або документ, що звільняє від сплати судового збору.

Згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачами, є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Єсталіни Анатоліївни про визнання недійсними довіреностей, договорів купівлі-продажу будинку та земельної ділянки та відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків на протязі п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кушнір С.І.