Провадження №2/761/6794/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

02 листопада 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що він є співвласником квартири АДРЕСА_1. 13.12.2014 р. квартиру позивача було залито водою з вини відповідача як власника кВ. АДРЕСА_2, що розташована поверхом вище. У зв»язку із тим, що позивачу було спричинено матеріальну шкоду у розмірі 1 684 грн. 00 коп, що підтверджується відповідними доказами, зазначена сума має бути стягнута з відповідача. Крім матеріальної шкоди, як зазначає позивача, йому було спричинено і моральну шкоду, яка полягає у в порушенні права власності, позивач також зазнав не мало переживань та страждань з приводу того, що особа винна у пошкодженні майна протягом 6 місяців не бажає відшкодувати збитки. Хвилювання та думки, яким чином привести квартиру до ладу створили для позивача дискомфорт та нервове напруження. За таких обставин ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача на його користь суму у розмірі 12 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. Крім того підлягають відшкодування і витрати понесені на встановлення розміру матеріальної шкоди у сумі 1 541 грн. 00 коп. та банківська комісія в сумі 30 грн. 82 коп. та судові витрати.

В судовому засіданні позивач підтримав вимоги, просив задовольнити з підстав зазначених в позові. Не заперечував щодо ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив. Заяв та клопотань від нього в адресу суду не надходило.

Суд, керуючись положеннями ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, отримавши на це згоду позивача.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи суд вважає. Що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Встановлено, що позивач є співвласником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 08.07.1999 р., виданим Шевченківською районною держадміністрацією.

Як свідчить акт обстеження квартири АДРЕСА_1, що його складено комісією ТОВ «Київжитлосвіт» 16.12.2014 р. в квартирі відбулось залиття з вище розташованої квартири АДРЕСА_2. Мешканець квартири АДРЕСА_1 повідомив, що після виявлення слідів залиття своєї квартири він відвідав вище розташовану квартиру АДРЕСА_2 де виявив на кухні вологі плями на підлозі та протікання вентеля на приладі опалення кухні, який власник квартири АДРЕСА_2 встановив особисто. Мешканець квартири АДРЕСА_1 особисто закрив вентель і залиття зупинилось.

При відвіданні квартири АДРЕСА_2 слюсарем-сантехніком було виявлено, що мешканці квартири провели ремонт вентиля власними силами не залучаючи працівників ВОП «Лук»янівка».

На момент обстеження виявлено наступні пошкодження: кухня площею 7,1 кв. м. на стелі (водоем, фарбування) спостерігаються жовти плями залиття площею 1,0 кв. м.

За висновками комісії мешканців квартири АДРЕСА_2 попереджено про необхідність уважного користування сантехнічним обладнанням , які розташовані в квартирі.

Приписами ст. 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Під час розгляду справи доказів, які б свідчили про те, що матеріальний збиток спричинено позивачу не діями відповідача отримано не було.

Згідно до приписів ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів.

З метою встановлення розміру матеріальних збитків позивач звернувся до ТОВ «Судова незалежна експертиза України».

Як свідчить висновок № ЕД-1-1-176/15 будівельно-технічного (оціночно-будівельного) експертного дослідження від 26.02.2015 р. розмір матеріального збитку завданого власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття, на момент складання висновку, становить 1 684,00 грн.

Як свідчать матеріали справи за проведення дослідження позивачем сплачено 1 541,00 грн., комісія банку при цьому становила 30 грн. 82 коп.

Зважаючи на встановлені в судовому засіданні обставини, беручі до уваги обов'язок сторони надати докази на підтвердження своїх вимог, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди у зазначеному в позові розмірі поклавши в основу рішення висновок складений спеціалістом 26.02.2015 р. та у урахуванням наданих доказів на підтвердження витрат на проведення спеціалістом дослідження, а всього - 3 255 грн. 82 коп.

За приписами ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до положень ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Пленум Верховного Суду України в п. 5 постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз'яснив, що обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідача.

Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивачів, зміни, які відбулись в їх житті, негативних наслідків щодо душевної рівноваги та морального стану позивачів, а тому оцінює моральну шкоду в 1500,00 грн.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст.. 88 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 3,11,50,57,60,88,169,212-215,224-26 ЦПК України, ст.23, 1166,1167 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 3 255 грн. 82 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 500 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 273 грн. 97 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Позивач, який не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

В разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку.

Суддя