Справа № 310/5784/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

04 листопада 2015 року м.Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області

у складі : головуючого судді Пустовіт З.П.

при секретарі: Гоноболіній О.І.,

з участю позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердянську цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства „Запоріжгаз в особі Бердянського УЕГГ про визнання недійсним акту експертизи лічильника газу, визнання незаконним нарахування збитків за нормами споживання природного газу,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2015 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідача, в обґрунтування якого послався на те, що 26.01.2015 року під час проведення чергової перевірки лічильника газу працівники Бердянського УЕГГ після його зняття виявили якісь отвори в нижній частині циферблату, але сказали, що у них немає з собою обмінного фонду, тому повідомили, що приїде інша бригада і демонтує цей. 11.02.2015 року майстри Бердянського УЕГГ демонтували його лічильник, упакували, оформили документи для його транспортування, встановивши йому інший лічильник з обмінного фонду. При перевірці лічильника 16.02.2015 року комісія в його присутності виявила, що зовнішній вигляд незадовільний, цілісність пломб не порушена, отвір в лівій частині лічильного механізму виконаний шляхом впливу розігрітим металевим предметом, сліди блокування (подряпини) на бічній поверхні шестерні приводу рахункового механізму. Комісією зроблений висновок, що є вплив на роботу лічильного механізму, до подальшої експлуатації непридатний. З висновком комісії він не згодний, оскільки не всі пошкодження були відображені в акті експертизи: не притиснутий до кріпильного майданчику лічильний механізм, є пропили на металевій пластині на кріпильному майданчику лічильного механізму, пошкоджені пластмасові перегородки на рахунковому механізмі. На його зауваження комісія не відреагувала. Лічильник був установлений у 2004 році та працював без зауважень до 20.01.2010 року, першого його демонтажу у звязку з повіркою, в результаті якої був поміняний рахунковий механізм, хоча причини такої заміни йому ніхто не повідомляв. Купивши новий лічильний механізм, він привіз його у відділ метрології Бердянського УЕГГ, де його встановили без його присутності, документи по установці підписувала його дружина. З 2010 року щорічно представники відповідача перевіряли лічильник, зовнішній вигляд та його показники, зауважень не було. Витрати газу невеликі, бо у нього встановлений котел на твердому паливі. У звязку з тим, що відповідач неправомірно зазначив неправдиві відомості в акті експертизи лічильника №75 від 16.02.2015 року, він з ним незгодний. В позові просив визнати недійсним акт №75 експертизи лічильника газу від 16.02.2015 року та обвинувачення у його втручанні до газового лічильника та визнати нарахування збитків незаконним за нормами споживання природного газу.

У судовому засіданні позивач підтримав позов із зазначених у ньому підстав, просив задовольнити. На запитання додатково пояснив, що на нього наклали у звязку з цим штраф у розмірі 1087 грн., який він не платить, а сплачує тільки нарахування за спожитий газ.

Представник відповідача за довіреністю ОСОБА_2 заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що відповідно до Правил надання населенню послуг з газопостачання відповідальність за збереження і цілісність встановлених у споживача лічильників газу та пломб несе відповідач. Є факт втручання в роботу лічильника, який був виявлений 11.02.2015 року під час проведення чергової перевірки. Тому 16.02.2015 року уповноваженою комісією була проведена експертиза газового лічильника в присутності позивача, виконана спеціалізованою організацією ДП «Запоріжстандартметрологія». Експертизою було встановлено, що в лівій частині відлікового механізму виконано отвір шляхом впливу нагрітим металом, а також наявні сліди блокування лічильного механізму. ОСОБА_3 не погодився з експертизою, проте не просив про призначення контрольної експертизи. Відповідно, лічильник не був упакований і з того часу знаходиться у споживача. Щодо збитків, то йому нараховано до сплати 642 грн., що є мінімальним розміром, а інше це добове нарахування. Позивачем не надано жодного доказу в обґрунтування своїх вимог, тому просив відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено і підтверджено матеріалами справи, що 10 червня 2009 року між сторонами у справі було укладено договір № 104331 про надання населенню послуг з газопостачання.

Згідно акту №10001144 від 11.02.2015 року про виявлені порушення представниками ПАТ «Запоріжгаз» за адресою мешкання позивача в будинку №2-л по вул. Лобачевського в м.Бердянську було виявлено ознаки порушень конструкції лічильника, в тому числі справності лічильного механізму, а саме: виявлені отвори в нижній частині лічильного механізму. У споживача було встановлено інший лічильник з обмінного фонду.

У звязку з цим відповідно до акту №11001144 від 11.02.2015 року лічильник газу G-4 ОСОБА_2 заводський №U03053565 був демонтований представниками відповідача, опломбовані вхідні та вихідні патрубки та пакет пломбою газопостачальної організації та направлений на експертизу.

Згідно акту №75 експертизи лічильника газу від 16 лютого 2015 року проведеною експертизою лічильника газу G-4 ОСОБА_2 заводський №U03053565 було встановлено, що є отвір в лівій частині лічильного механізму, виконаний шляхом впливу розігрітим металевим предметом, виявлені сліди блокування (подряпини) на боковій поверхні шестерні приводу лічильного механізму. Комісія зробила висновок, що є вплив на роботу лічильного механізму, лічильник для подальшої експлуатації не придатний.

Як видно з наданої копії цього акту експертизи, позивач з нею не погодився, акт не підписав, зазначивши на ньому, що з висновками комісії він не згодний, оскільки лічильний механізм не повністю прилягає, на пластмасовій площадці кріплення механізму всередині видно підпили, пластмасові перегородки пошкоджені. Вважає, що з зовнішньої сторони неможливо зробити.

Саме ці зауваження позивач і вказує в позовній заяві в обґрунтування вимог щодо визнання недійсним акту експертизи, а також ще й те, що придбаний ним у 2010 році новий лічильний механізм був встановлений у відділі метрології Бердянського УЕГГ без його присутності і допускає, що йому встановили не той механізм, що він купував, а, можливо, старий.

Відносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Правилами надання населенню послуг з газопостачання, затвердженими постановою КМУ від 09.12.1999 року №2246.

Положеннями пункту 25 Правил визначено, що експертиза лічильника газу проводиться відповідно до Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Мінпаливенерго від 27.12.2005 року №619. Експертиза проводиться на вимогу і за кошти як споживача, так і газопостачального підприємства.

Відповідно до п.26 Правил, у разі коли підтверджено факт пошкодження лічильника газу з вини споживача, він відшкодовує вартість перевірки, ремонту та/або встановлення нового лічильника. Факт пошкодження (втручання в роботу) лічильника газу, що призвело до заниження його показань, засвідчується спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право проводити експертизу.

Пунктом 3.2.2 Положення встановлено, що у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 1. Один примірник акта про виявлені порушення залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації.

Відповідно до пункту 3.2.4 Положення демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи.

На вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації.

Під час пломбування лічильника газу використовуються пломби газопостачальної (газотранспортної) організації. За необхідності пломба може додатково встановлюватись у місці, де міститься повірче тавро.

У присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації.

Відповідно до пункту 3.2.5 Положення представник газопостачальної (газотранспортної) організації спільно із споживачем складають та підписують акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (далі - акт про демонтаж лічильника газу). Акт про демонтаж лічильника газу складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 2. Один примірник акта залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації.

Пунктом 3.2.8 Положення встановлено, що демонтований лічильник газу доставляється на місце проведення експертизи представником газопостачальної (газотранспортної) організації або споживачем (на його бажання), про що робиться відповідний запис в акті про демонтаж лічильника газу.

Відповідно до п.3.3.1 Положення, експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Положенням чітко виписано послідовність проведення експертизи лічильника.

Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою.

Відповідно до ст.60 ч.ч.1, 3, 4 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставина, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно п. 34 Постанови КМУ № 2246 від 09.12.1999 р. "Про затвердження Правил надання населенню послуг з газопостачання" споживач несе вiдповiдальнiсть згiдно із законодавством, зокрема, за: пошкодження лiчильника газу, пломб на ньому, порушення цiлостi або пошкодження повірочного тавра, а також дiї, що призводять до заниження показань лiчильника; зривання пломб на газових приладах та пристроях, опломбованих газопостачальним або газорозподільним підприємством; порушення інших вимог цих Правил.

Суд звертає увагу на те, що позивач, прохаючи визнати недійсним акт експертизи лічильника №75 від 16.02.2015 року, взагалі не посилається на якісь порушення, допущені комісією при її проведенні. Не зазначення в акті експертизі всіх, на його думку, наявних при зовнішньому огляді порушень, крім тих, що вказані в експертизі, ніяким чином свідчить про його недійсність.

Згідно зі ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права і обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист же цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту субєктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення ( визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається вст. 16 ЦК України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений уповноваженою комісією акт експертизи лічильника не належить до актів у розумінні ст. 16 ЦК України. Він є підтвердженням виявленого порушення, отже, певних обовязків на позивача безпосередньо не покладає, а тому оскарження акту експертизи не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту, тому підстав для задоволення заявлених в цій частині вимог суд не має.

За вимогами п. 35 Правил, про порушення, допущені споживачем під час користування газом, відповідні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

На підставі акта визначається розмір завданих споживачем збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства.

Відповідно до п.2.2 Порядку відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, затвердженого постановою НКРЕ України № 475 від 29.05.2003 року, у разі пошкодження лічильника газу, повірочного тавра, цілісності його пломб з вини споживача або дій споживача, що призвело до зниження показань лічильника, розрахунок збитків здійснюється за нормами з урахуванням кількості підключених газових приладів, пристроїв, розміру опалювальної площі, кількості осіб, яким надавались послуги з газопостачання, та кількості днів з часу останнього контрольного зняття представником газопостачального або газорозподільного підприємства показань лічильника газу до дня виявлення порушення, але не більш ніж за 6 місяців.

Як пояснив у судовому засіданні представник відповідача, позивачу були нараховані збитки в розмірі 642,52 грн., про що вказано і в письмових запереченнях у відповідності до п.2.2. зазначеного вище Порядку з дня останнього контрольного зняття представником газопостачального підприємства показань лічильника і до виявлення порушення.

Враховуючи, що висновком експертизи підтверджено факт пошкодження лічильного механізму, збитки нараховані у відповідності з нормами чинного законодавства, а тому відсутні підстави для визнання їх нарахування незаконним.

За вказаних обставин, наданих сторонами доказів, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст..ст.3, 10, 11, 57-60, 62, 64, 212-215 ЦПК України, п.п. 34,35 Постанови КМУ № 2246 від 09.12.1999 р. "Про затвердження Правил надання населенню послуг з газопостачання", ст..ст.15,16 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства „Запоріжгаз в особі Бердянського УЕГГ про визнання недійсним акту експертизи лічильника газу, визнання незаконним нарахування збитків за нормами споживання природного газу відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Запорізької області через Бердянський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя:ОСОБА_4