Справа № 165/2462/15-ц
Провадження № 2/165/717/15
НОВОВОЛИНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2015 року м. Нововолинськ

Нововолинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого судді Василюка А.В.,

за участю секретаря Навроцької М.Р.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Нововолинську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - суд,

встановив:

08 жовтня 2015 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що її батько ОСОБА_5 за життя був співвласником трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Заповіту ОСОБА_5 не лишив, а тому після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилась спадщина на належне йому майно. Його спадкодавцями за законом були: матір ОСОБА_6 та вона - його дочка. Однак, у встановлений законом шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору вона не подала, оскільки не мала документів на квартиру і ОСОБА_6, яка була співвласницею квартири, запевняла, що після її смерті вона оформить документи на весь спадок. Однак, після смерті ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 спадщину за заповітом прийняла ОСОБА_4, що являлася сестрою її батька ОСОБА_5 і дочкою спадкодавця ОСОБА_6 З огляду на вищевикладене вина звернулася до нотаріуса за місцем знаходження спадкового майна з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено нотаріусом у зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку. Оскільки строк для прийняття спадщини після батька ОСОБА_5 та бабусі ОСОБА_6 пропущений з поважних причин, тому просить надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Ухвалою Нововолинського міського суду від 16 листопада 2015 року замінено неналежного відповідача ОСОБА_4 на належного відповідача ОСОБА_3, оскільки остання являється дочкою ОСОБА_5, а тому є спадкоємцем першої черги на майно померлого ОСОБА_5

ОСОБА_4 клопотання про вступ у справу в порядку ст.34, ст.35 ЦПК України до суду не подавала.

На роз'яснення суду, перед початком розгляду справи по суті відповідачу ОСОБА_3, що вона як спадкоємець першої черги може звернутись до суду із зустрічним позовом про надання їй додаткового строку для подання заяви у нотаріальну контору про прийтяття спадщини відмовилась.

У судовому засіданні ОСОБА_1 змінила позовні вимоги, просила визначити додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини лише після смерті батька ОСОБА_5, пояснила, що коли їй було два роки її батьки розлучилися, з того часу вони не підтримували стосунків і її батько ОСОБА_5 не сплачував аліментів на її утримання, призначених за рішенням суду. У 2011 році вона народила дитину, пологи були складними, тому вона потребувала значного часу на реабілітацію. У зв'язку з цим не могла приїхати на похорон батька, оскільки проживає у іншому місті і на той час мала на руках грудну дитину. Після смерті батька їй не було відомо, що залишилось спадкове майно, не знала норм закону про строк прийняття спадщини, а тому встановлений строк шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини пропустила. Після смерті баби ОСОБА_6 у 2014 році з нею зв'язалась її тітка (сестра батька) ОСОБА_4 з пропозицією подати нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини за батьком, за це пропонувала їй 3 тисячі доларів США, однак вона відмовилась. Просила ОСОБА_4 надати їй копію свідоцтва про смерть батька та копії документів на спадкове майно, однак остання їй відмовила. Весною 2015 року звернулася вкотре до тітки з проханням отримати документи, однак та знову їй відмовила, та рекомендувала їй звернутись у РАЦС. Не отримавши від тітки копій документів, в серпні 2015 року звернулася в РАГС для отримання документів для підготовки позову до суду. Про те, що її баба ОСОБА_6 склала заповіт в користь своєї дочки ОСОБА_7 дізналась лише в суді. Вважає, що строк пропущений нею з поважних причин, а тому просить поновити їй строк для прийняття спадщини після батька ОСОБА_5

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні фактично не заперечила щодо пояснень позивача, однак позов не визнала, вважає, що позивач пропустила строк подачі заяви до нотаріуса без поважних причин. ОСОБА_1 могла дізнатися про спадкове майно, однак не приїхала на похорон батька, не спілкувалася з ним при житті та його родичами, не цікавилася місцем його поховання. Підтвердила, що ОСОБА_4 дійсно відмовилася надати ОСОБА_1 копію свідоцтва про смерть батька і сказала, що цей документи можна отримати в РАЦС. Пропонувала їм обом по 3 тисячі доларів США за належні їм по 1/6 частини майна за померлим батьком. Відмовилася отримувати ці кошти, оскільки позивач також відмовилася їх брати. Спадщину після батька вона не прийняла. Пояснила, що у разі відмови судом позивачу ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог, вона із аналогічним позовом звертатись не буде і тоді її тітка ОСОБА_4 повністю успадкує спірну квартиру. Зважаючи на те, що остання близьких родичів немає, тому вона в подальшому матиме можливість успадкувати її майно. З цих підстав просить у задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши покази позивача та відповідача та дослідивши письмові докази, прийшов до висновку, що позов є підставним і підлягає до задоволення.

Судом встановлено, щоІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 (а.с.4), після смерті якого відкрилася спадщина на майно померлого - частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8). За свого життя ОСОБА_5 заповіт не склав, а тому спадкування здійснюється за законом. Спадкоємцями першої черги є його дочки: позивач ОСОБА_1 (а.с.5-6) , відповідач ОСОБА_3 (а.с.49-50) та матір ОСОБА_6, яка проживала на час смерті з спадкодавцем ОСОБА_5 (а.с.42).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с. 7).

Копією інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 12 листопада 2015 року (а.с.41) підтверджується, що заяв про прийняття спадщини ніхто не подавав та спадкова справа на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 не відкрилась.

Згідно копії спадкової справи вбачається, що за життя ОСОБА_6 склала заповіт в користь дочки ОСОБА_4 (а.с.30) і остання у визначений строк подала до приватного нотаріуса Нововолинського міського нотаріального округу Волинської області Ушакової Ю.А. заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_6 (а.с.39).

Частиною 1 ст.1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 не проживала разом зі спадкодавцем ОСОБА_5 і пропустила встановлений строк для прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, як і не подавала заяви про відмови від спадщини, однак нею підтверджено у судовому засіданні поважність пропуску цього строку, оскільки як стверджує сам відповідач, ОСОБА_1 не спілкувалася за життя з батьком та його родичами, не знала про існування спадкового майна, а довідавшись про спадкове майно від тітки ОСОБА_4 мала труднощі в реалізації свого права на спадщину, а саме: проживання в іншому місті, важкі пологи та народження дитини, яку не могла залишити без нагляду, незнання як спадкоємцем норм закону про строк прийняття спадщини та труднощі в отриманні необхідних документів (копій свідоцтв про народження та смерть спадкодавства, свідоцтва про право власності на квартиру).

Суд, до заперечень проти позову відповідача відноситься критично, оскільки ОСОБА_3 не прийнявши спадщину за батьком ОСОБА_5 та пропустивши строк подачі заяви про прийняття спадщини не бажає його поновити, розраховуючи на те, що всю спірну квартиру успадкує її тітка ОСОБА_4, зважаючи на ті обставини, що у останньої близьких родичів немає, тому вона матиме в подальшому можливість успадкувати все її майно, таким чином ОСОБА_1 буде усунута від прийняття спадщини.

З огляду на вищевикладене, суд задоволює позов та надає ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, визначивши його строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст.88 ЦПК України, суд стягує з відповідача ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 487,20 грн. судового збору сплаченого останньою при подачі позову до суду, що підтверджується документально (а.с.1).

Керуючись ст.10, ст.11, ст.60, ст.88 ст.209, ст.213, ст.214, ст.215, ст.218 ЦПК України, на підставі ст.1272 ЦК України, - суд,

вирішив:

Позов задоволити.

Продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, визначивши його строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Волинської області через Нововолинський міський суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги, рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом, якщо його не було скасовано.

Головуючий підпис

Згідно з оригіналом

Суддя А.В. Василюк