"25" вересня 2015 р. Справа № 363/2585/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

25 вересня 2015 р. м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., при секретарі Кашоїді М.Ю., у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Вишгород, розглянувши цивільну справу за позовом Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області в інтересах держави в особі Богданівської сільської ради в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків,

встановив:

Уточнивши свої позовні вимоги, Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Київській області звернулося до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 25 лютого 2015 року о 10 год. 30 хв. відповідач на р. Тетерів поблизу с. Богдани Вишгородського району Київської області на території Дніпровсько-Тетерівського Держлісомисливського господарства грубо порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме проводив вилов риби забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки, при цьому виловив 6 шт. ляща, чим порушив п. 3.15 Правил любительського в спортивного рибальства України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В зв'язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 1020 грн.

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_2 через канцелярію суду надав письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити в повному обсязі, справу просив розглядати за його відсутністю, проти постановлення заочного рішення не заперечував.

Представник Богданівської сільської ради в Київській області в судове засідання не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, про розгляд справи за його відсутності не просив, тож суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність представника.

Відповідач в судове засідання не з»явився, про місце та час слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином про що є підтвердження у матеріалах справи, про причини неявки суду не повідомив. Заяви про розгляд справи за його відсутності від нього не надходило.

Відповідно до ч.4 ст. 169, 224 ЦПК України якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів та постановляє заочне рішення, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідачів на підставі матеріалів, які додані до справи, та постановити заочне рішення.

25 вересня 2015 року відповідно до ст. 225 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов заявлений обґрунтовано і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Дослідивши письмові матеріали справи та надані докази, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою Вишгородського районного суду Київської області від 16 квітня 2015 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривен.

Постанова набрала законної сили 28 квітня 2015 року.

Згідно довідки-розрахунку сума збитків, обчислена за таксами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року та складає 1020 грн.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно з ст. 34 Закону України "Про тваринний світ" користувачі об'єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов'язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об'єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у, зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Оскільки постановою Вишгородського районного суду Київської області відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред'явлений позов задоволенню.

Крім того, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір згідно вимог ч. 3 ст. 88 ЦПК України.

На підставі викладеного і керуючись статтями 10, 11, 61, 88, 209-215, 224-228, 292 ЦПК України, ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 10, 34, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 20 ЗУ «Про рибне господарство», суд-

вирішив:

Уточнений позов Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області в інтересах держави в особі Богданівської сільської ради в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Богданівської сільської ради Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів майнову шкоду в розмірі 1020 (одна тис. двадцять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 1218 (одна тис. двісті вісімнадцять) грн.

Копію заочного рішення надіслати відповідачу не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя М.Б.Баличева