Провадження № 2/522/8446/15
«05» листопада 2015 року
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого - судді Погрібного С.О.
за секретаря судового засідання - Солодкої А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, -
Позивач надала суду заяву, якою позовні вимоги підтримала у повному обсязі просила суд розглядати справу за її відсутності.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, поважних причин неявки в судове засідання суду не представив. Суд у зв'язку з його неявкою та неповідомлення про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 169 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача, ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, що не з'явився, у порядку заочного розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню. Судом установлені такі фактичні обставини на підставі представлених стороною та витребуваних судом письмових доказів.
Позивач є дружиною спадкодавця, як це вбачається зі свідоцтва про одруження від 12 вересня 1975 року.
Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1.
Зазначена квартира належить спадкодавцеві на підставі договору купівлі-продажу від 11 лютого 2005 року.
Позивач, як спадкоємець за заповітом від 11 лютого 2005 року, звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна О.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого чоловіка.
Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Втім, як вбачається з постанови нотаріуса від 21.07.2015, свідоцтво про право на спадщину видати неможливо, оскільки право власності на вказану квартиру, яка належала померлому на підставі договору купівлі-продажу від 11 лютого 2005 року, не було за ним зареєстровано в Реєстрі прав власності на нерухоме майно.
Позивачка є спадкоємцем після смерті її чоловіка ОСОБА_2, тому вправі звернутися до суду як особа, яка має право вимагати захисту свого законного інтересу. На сьогоднішній момент позивачка позбавлена можливості оформити спадщину у нотаріальній конторі через те, що ОСОБА_2 за життя не зареєстровано права власності на вказану квартиру в КП «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради, який би відповідав порядку вчинення нотаріальних дій в Україні, а також в реєстрі прав власності на нерухоме майно.
Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 02/2015 після смерті ОСОБА_2, у спадкодавця, крім позивачки, є інша спадкоємиця, спадкоємиця першої черги - ОСОБА_5, проте вона відмовилася від прийняття спадщини після смерті свого батька - ОСОБА_2, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори не звертались, наявність інших спадкоємців після його смерті судом не встановлена. Таким чином, прийнявши спадщину, ОСОБА_1 набула права на спірну квартиру АДРЕСА_1 - у порядку спадкування за заповітом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Згідно зі ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.
При цьому, судом визнається доведеним належність спірної квартири померлій особі на момент смерті. Невчинення ОСОБА_2 дій за життя щодо реєстрації права власності на вказану квартиру в КП «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради, мали б бути лише додатковим доказом належності квартири спадкодавцю, проте невчинення вказаних дій саме по собі не призводить до припинення права власності.
Померла особа придбала спірну квартиру за договором купівлі-продажу, з моменту укладення якого мала право вимагати реєстрації за собою права власності на неї, втім, з невідомих причин не скористалася цим правом. Право вимоги реєстрації права на спірну квартиру увійшло до складу спадщини, оскільки з реалізацією цього права пов'язується можливість виникнення в заінтересованих сторін права власності на неї.
Право власності на спірну квартиру й нині зареєстроване за її продавцем - ОСОБА_6, втім самий договір купівлі-продажу вважався укладеним з моменту його нотаріального посвідчення, недійсним судом його не визнано й він не є нікчемним в силу закону; підстави вважати про порушення прав та інтересів вказаної особи в суду відсутні. Й померлий, й позивач правомірно та добросовісно набути права на спірну квартиру, користувалися нею відкрито, сплачуючи витрати на її утримання та відповідні комунальні платежі.
Позивачка вправі на свій розсуд скористатися одним із передбачених законом способів захисту свого порушеного (тут - невизнаного) права, оскільки позбавлена правової можливості оформити спадщину в загальному порядку.
Таким чином, враховуючи, що позивач не має можливості надати до нотаріальної контори належний правовстановлюючий документ, ОСОБА_1 у відповідності до законодавства спадщину прийнято, інших спадкоємців не встановлено, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити, визнавши за нею право власності на спірну квартиру у порядку спадкування за заповітом.
Під час обрання належного способу захисту прав та інтересів позивача суд, серед передбачених законом вважає за необхідне застосувати дієвий спосіб захисту, що здатен вирішити спір по суті, не спричиняє до наступних звернень позивача до інших інституцій задля отримання юрисдикційного захисту.
Згідно зі ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про визнання права.
Керуючись ст. ст. 16, 392, 1223, 1261, Цивільного кодексу України, ст. ст. 11, 212-215, 224-226 Цивільного процесуального кодексу України, СУД -
Позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 66,5 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті її чоловіка ОСОБА_2.
Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційному суду через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача шляхом звернення із заявою про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ С.О. ПОГРІБНИЙ

05.11.2015