Справа № 333/7969/15-ц
Провадження № 2/333/3494/15
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2015 р. м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Кулик В.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, субєкта оціночної діяльності СПД ФО Захарченко ОСОБА_3, Реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання дій незаконними, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, субєкта оціночної діяльності СПД ФО ОСОБА_6, Реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 про: 1) визнання незаконним проведення субєктом оціночної діяльності СПД ФО ОСОБА_6 експертної оцінки квартири АДРЕСА_1; 2) скасування рішення Реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції Запорізької області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 2884777 від 05.06.2013 року (запис до Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на спірну квартиру за відповідачем ОСОБА_2, рішення № 2884777 від 05.06.2013 року); 3) визнання незаконною реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_2, здійсненої на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 2884777 від 05.06.2013 року; 4) поновлення права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15, 16 ЦПК у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 17) (далі - КАС), Господарським процесуальним кодексом України (статті 1, 12; далі - ГПК), Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК) або Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

У зв'язку з наведеним суди мають виходити з того, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб'єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

В п. 8 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року № 8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» зазначено, що відповідно до абзацу другого частини першої статті 2 Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-IV) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За змістом статті 9 цього Закону державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус. Відповідно до частини другої статті 30 цього Закону дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації. Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З урахуванням того, що Реєстраційна служба Запорізького МУЮ Запорізької області є субєктом владних повноважень, то спори, які виникають в сфері реєстрації речових прав на нерухоме майно, мають розглядатися за правилами КАС України.

Таким чином, позивачкою порушені правила обєднання позовних вимог, оскільки друга та третя позовні вимоги (з питання здійснення відповідачем-3 державної власності речового права) не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. У звязку з цим, позивачці слід розєднати позовні вимоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 заявлено вимогу немайнового характеру визнання незаконним проведення субєктом оціночної діяльності СПД ФО ОСОБА_6 експертної оцінки квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік», розмір мінімальної заробітної плати з 01.01.2015 року становить 1 218 грн.

Отже, розмір судового збору за позовну вимогу немайнового характеру становить 1 218 грн. х 0,4 = 487 грн. 20 грн.

До позовної заяви додана квитанція №1 від 31.10.2014р., що свідчить про сплату судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп.

Таким чином, за позовну вимогу немайнового характеру позивачу слід доплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 заявлено вимогу майнового характеру поновлення права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Всупереч ст. 119 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не містить ціни позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Позивачем не надано доказів оплати судового збору за позовною вимогою майнового характеру. Таким чином, позивачу слід визначити ціну позову та надати суду докази оплати судового збору за позовною вимогою майнового характеру.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовій збір, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, субєкта оціночної діяльності СПД ФО Захарченко ОСОБА_3, Реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання дій незаконними - залишити без руху, і надати позивачеві термін для усунення недоліків три дні з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Кулик