Номер провадження 2/754/6670/15
У Х В А Л А

Іменем України

19 листопада 2015 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Грегуль О.В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувшись до суду з вищевказаним позовом і посилаючись на неналежне виконання відповідачем договірних зобов'язань, просить визнати за нею право власності на об'єкт завершеного будівництва, а саме на АДРЕСА_1.

Вважаю, що позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Зокрема, в мотивувальній частині позову неодноразово вказується на порушення прав, не лише одної позивачки, а позивачів, хоча позов подано і підписано лише однією позивачкою: ОСОБА_1.

У порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позові не викладено обставин і не зазначено конкретних правових доказів того, про порушення прав, якого конкретно кола позивачів йдеться в мотивувальній частині позову.

Крім того, позов підписано позивачкою 16.11.2015 року, а до суду даний позов надійшов 17.11.2015 року.

З доданої до позову, копії нотаріально посвідченого попереднього договору від 19.08.2012 року вбачається, що основний договір сторони цього договору домовились укласти 28.08.2012 року за ціною: 50000 грн..

При подачі позову позивачка сплатила: 500 грн. - судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

Ставка судового збору в даному конкретному випадку становить: за позовні вимоги майнового характеру: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ціна позову за позовні вимоги майнового характеру, визначається від дійсної вартості майна на час подання позову.

У порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позові не викладено обставин і не зазначено конкретних правових доказів того, що саме на час подання позову, дійсна вартість спірного майна становить саме: 50000 грн. та чим конкретно це підтверджується. Також, у позові не викладено обставин і не зазначено конкретних правових доказів того, що на час подання позову позивачка позбавлена можливості з'ясувати дійсну вартість спірного нерухомого майна.

За таких обставин, позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення його недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачкою даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: