Справа № 274/1672/15-ц провадження № 2/0274/997/15
У х в а л а

"14" квітня 2015 р. м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Замега О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виписку, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить вирішити питання про виписку її повнолітнього сина ОСОБА_2 з її квартири за адресою: АДРЕСА_1, з тих підстав, що останній, проживаючи в даній квартирі, поводить себе неадекватно, постійно вибиває вхідні двері, пошкоджує майно, не сплачує за комунальні послуги.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК У країни і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, позов пред"явлено до ОСОБА_2, при цьому в позовних вимогах не зазначено по-батькові відповідача.

Позивачу необхідно правильно визначити підстави та предмет позову(відповідно до ст. 358 ЦК України) та відповідно до цієї норми закону конкретизувати позовні вимоги, оскільки на даний час чинним законодавством виписка особи не передбачена.

Позивачем до позовної заяви не додано довідку про склад сім"ї та про реєстрацію відповідача, також не додано жодного документу, що підтверджує належність квартири позивачці.

Так, з позову не зрозуміло чи зверталась позивачка до відповідача з вимогою про зняття з реєстраційного обліку в добровільному порядку.

Як роз"яснено в п. 7 Постанови № 2 від 12 червня 2009 року Пленуму Верховного суду України, позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. У заяві про забезпечення доказів повинні бути зазначені: докази, які необхідно забезпечити; обставини, що можуть бути підтверджені цими доказами; обставини, які свідчать про те, що подання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим, а також справа, для якої потрібні ці докази або з якою метою потрібно їх забезпечити.

Позивачці слід звернути увагу на те, що у постанові Верховного Суду України від 16.01.2012 року зазначено, що вирішення питання про зняття особи з реєстрації обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи житловим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства. ( ст.ст. 71, 72, 116, 156, ЖК УРСР; ст. 405 ЦК України). Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред"явивши водночас одну із таких вимог: про позбавлення права власності на житлове приміщення; про позбавлення права користування житловим приміщення; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

Закон № 1282- IV є спеціальним актом, який регулює правовідносини, пов"язані із зняттям з реєстрації місця проживання, положення ст. 7 даного закону підлягають застосуванню до всіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких повязана з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.

Статтею 182 ЦК України ч. 1 встановлено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом ( ст. 182 ч. 4 ЦК України, ст. 4 ЗУ від 01.07.2004 року № 1952- VI «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень») Зазначений закон діє в новій редакції від 01.01.2013 року державна реєстрація прав буде проводитись державним реєстратором прав на нерухоме майно органу державної реєстрації прав, нотаріусом, як спеціальним субєктом, на якого покладено функції державного реєстратора.

Позивачу слід взяти до уваги наведені вище положення при викладені змісту позовних вимог та врахувати, що суд має право встановити порядок виконання рішення суду в тому числі і шляхом зняття особи з реєстраційного обліку. Виконавця рішення суду доцільно залучити до участі у справі у якості третьої особи (зазначені положення носять рекомендаційний характер та не є обовязковими до виконання).

Додаткового звертається увага позивача, що в разі залучення відповідачів та третіх осіб, він повинен і для них надати відповідну кількість копій всіх доданих до заяви документів.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виписку залишити без руху, надати строк для усунення недоліків - протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вказівок суду заява буде вважатись неподаною та повернута.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині сплати судового збору подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Бердичівський міськрайсуд. Якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Замега О.В.