Номер провадження 2/754/3399/15
Справа №754/6972/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

18 вересня 2015 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Галась І.А.

при секретарі - Козоріз І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє від свого імені та від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулась позивач із вищевказаним позовом.

Свої вимоги мотивувала тим, що вона перебувала у шлюбних відносинах з ОСОБА_4, від яких має доньку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. Менше ніж за місяць чоловік загинув та після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1. Позивачка не зверталася із заявами про прийняття спадщини. Батьки ОСОБА_5 надавали їй з дитиною допомогу та 06 жовтня 2009 року склали на ім'я доньки заповіти. 29 квітня 2011 року позивачка вийшла заміж та взяла прізвище чоловіка. ІНФОРМАЦІЯ_2 на 77-ому році життя померла ОСОБА_6 У строк, визначений законом, вона від імені доньки подала заяву про прийняття спадщини до Шостої Київської державної нотаріальної контори. Чоловік спадкодавця - ОСОБА_3 подав відповідну заяву про відмову у прийнятті спадщини. Під час оформлення спадщини виявилося, що за життя ОСОБА_6 загубила свідоцтво на спадщину після смерті сина на 1/6 частину квартири, не встигнувши його зареєструвати в БТІ. В зв'язку з цим, державний нотаріус Ларіна О.В. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину квартири після смерті ОСОБА_6, оскільки не надані правовстановлюючі документи.

В судове засідання позивач, її представник не з'явились, представником позивача - адвокатом ОСОБА_8 надано заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням «Укрпошта», про поважність причини неявки не повідомляв.

Представник 3-ї особи - Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, в наданих суду письмових поясненнях просили розглянути справу за відсутності представника Головного територіального управління юстиції у місті Києві, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства.

Суд вважає, за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечує позивач, представник позивача, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 12 березня 2001 року, посвідченого Ларіною О.В., державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за № 1-579, ОСОБА_6, ОСОБА_3, ОСОБА_4 купили в рівних частинах кожний нерухоме майно яким є квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1. Згідно реєстраційного напису на правовстановлювальному документі, право приватної власності на вищевказану кватиру було зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації за ОСОБА_6, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в рівних частинах, записаний у реєстрову книгу № д. 696-284 за реєстровим НОМЕР_1 14 березня 2001 року.

Відповідно до свідоцтва про смерть виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві № НОМЕР_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4. (а.с.4)

Батьки померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_3 та ОСОБА_6 звернулися до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із відповідними заявами про прийняття спадщини (заява ОСОБА_3 від 24 червня 2009 року № 1936, заява ОСОБА_6 від 25 червня 2009 року № 1976).

24.06.2009 року П'ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 1074 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 жовтня 2009 року видного Пушняк М.О., державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, спадкоємцем 1/2 частки майна гр. ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, є його батько - ОСОБА_3 Спадкове майно, на яке в указаній частці видане свідоцтво, складається з 1/3 частини квартири НОМЕР_3, що знаходиться у АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 жовтня 2009 року видного Пушняк М.О., державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, спадкоємцем 1/2 частки майна гр. ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, є його мати - ОСОБА_6 Спадкове майно, на яке в указаній частці видане свідоцтво, складається з 1/3 частини квартири НОМЕР_3, що знаходиться у АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві НОМЕР_4. (а.с.43)

28.10.2014 року ОСОБА_1, діюча від імені малолітньої дочки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулася до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_6, яке вона заповіла згідно із заповітом, посвідченим П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою 06 жовтня 2009 року за р. №7-1632 її малолітній доньці ОСОБА_2. (а.с.42)

В своїй заяві до Шостої Київської державної нотаріальної контори від 28.10.2014 року, ОСОБА_3 повідомляє, що йому відомий зміст заповіту, посвідченого П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою 06 жовтня 2009 року за р. №7-1632 від імені його дружини ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, за яким вона частину квартири АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_2 На отримання обов'язкової частки у спадщині він не претендує, оскільки його частка в спадщині забезпечена іншим майном.

Згідно із заповітом від 06 жовтня 2009 року, посвідченим державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Пушняк М.О., ОСОБА_6 на випадок своєї смерті заповіла належну їй частину квартири НОМЕР_3, що знаходиться в АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до свідоцтва про народження, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Обухівського районного управління юстиції Київської області, батьками ОСОБА_2 зазначені: батько - ОСОБА_4, мати - ОСОБА_10.

29 квітня 2011 року ОСОБА_11 та ОСОБА_10 зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_10 змінила прізвище на «Гут», що підтверджується свідоцтвом про шлюб виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Обухівського районного управління юстиції у Київській області.

Відповідно до інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 28.10.2014 року НОМЕР_5, АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_6 (1/3 ч.), ОСОБА_3 (1/3 ч.), ОСОБА_4 (1/6 ч.) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 6-ю Київською державною нотконторою 12.03.2001р., №1-579, зареєстрованого КП «КМБТІ та РПВ на ОНМ» 14.03.2001р. за реєстровим НОМЕР_1 в реєстровій книзі д. 696-284.; 1/6 ч. ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 15-ю Київською держнотконторою 06.10.2009р. №7-1627, зареєстрованого КП «КМБТІ та РПВ на ОНМ» 09.08.2010р. за реєстровим НОМЕР_1 в реєстровій книзі д. 1888-173 та внесена до Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу (ч.1, 4 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 66 Закону України "Про нотаріат" передбачено, що на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину.

13 лютого 2015 року Шоста Київська державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальних дій, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири під НОМЕР_3 в будинку АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу та його реєстрації згідно чинного законодавства на вказане нерухоме майно.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Суд дійшов до висновку, що доводи, викладені в позові, обґрунтовані та доведені, в зв'язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 88, 179, 209, 212, 214, 224-226 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє від свого імені та від імені малолітньої доньки ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: