ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/106/15-ц
провадження № 2/753/1840/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі головуючого - судді Парамонова М.Л., при секретарі Стрільчук Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом

ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3, 3 особи - Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мебельщик-2» про усунення від права на спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 09.01.2015 року звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, ОСОБА_3, 3 особи - Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мебельщик-2» про усунення від права на спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Позивачка ОСОБА_2 зазначала, що вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_4 з 09.08.1975 року; від шлюбу мають дочку ОСОБА_3; ОСОБА_4 був членом ЖБК «Мебельщик-2»; ОСОБА_4 в повному розмірі сплатив суму пайового внеску за квартиру АДРЕСА_1 і таким чином набув право власності на зазначену квартиру.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер; станом на день смерті чоловік проживав в квартирі АДРЕСА_1; разом з ним також проживала та була зареєстрована позивачка та відповідно прийняла спадщину.

З метою отримання свідоцтва про право на спадщину позивачка звернулась із заявою від 06.11.2014 року до 16-ої Київської державної нотаріальної контори, на підставі чого було заведено спадкову справу №747/2014, але 17.11.2014 року державним нотаріусом Грушко І.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на квартиру, тобто спадкодавцем за життя не було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Оскільки дочка ОСОБА_3 не проживала разом з сім»єю близько 15 років, в тому числі останні роки, коли ОСОБА_4 (батько) тяжко хворів, тривалий час перебував у безпорадному стані; позивачка самостійно забезпечувала чоловіка, допомагала йому, підтримувала його морально, сплачувала рахунки за житлово-комунальні послуги по квартирі АДРЕСА_1 тощо; дочка ОСОБА_3 не цікавилась життям та здоров»ям свого батька, не надавала будь-якої допомоги, хоча позивачка зверталась до неї за такою допомогою.

Оскільки позивачка за таких обставин позбавлена можливості зареєструвати своє право на спадкове майно (квартиру), тому вона вимушена була звернутися до суду з даним позовом та просить суд постановити рішення, яким усунути від права на спадкування ОСОБА_3 після смерті батька ОСОБА_4 та визнати за Позивачкою право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 уточнені (збільшені) позовні вимоги в редакції від 27.03.2015 року підтримала та просила позов задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві; представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з»явився; до матеріалів справи відповідачем 1 в особі представника Новаковського Р.Я. (довіреність від 17.03.2015 року) надано письмові пояснення, відповідно до яких просить справу розглядати за відсутності представника відповідача 1 та постановити рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів згідно чинного законодавства (а.с.34-36); відповідачка ОСОБА_3 в судовому засіданні позов визнала.

Представники 3-іх осіб - Головного управління юстиції у м. Києві та Житлово-будівельного кооперативу «Мебельщик-2» в судове засідання також не з»явились; від ЖБК «Мебельщик-2» будь-яких заяв-клопотань не надходило; Головним управлінням юстиції у м. Києві надані письмові пояснення, із заявою про розгляд справи за відсутності представника (а.с.29-31).

Заслухавши пояснення позивачки ОСОБА_2 та відповідачки ОСОБА_3 в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи №747/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено: ОСОБА_2 (позивачка) перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 з 09.08.1975 року (а.с.12); у шлюбі народилась дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач 2, а.с.10-11).

Згідно ордера (обмінного) №7548 від 05.09.1987 року на сім»ю із 3-х осіб ОСОБА_4 (він, дружина ОСОБА_2, дочка ОСОБА_3) була надана квартира АДРЕСА_1 (а.с.7, 15); ОСОБА_4 був членом ЖБК «Мебельщик-2», який в повному розмірі сплатив суму пайового внеску за квартиру АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою ЖБК «Мебельщик-2» від 20.10.2014 року за №32; квартира АДРЕСА_1 є двокімнатною, загальною площею 49,90 кв. м, житловою площею 29,80 кв. м (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер у віці 62 років, у м. Києві (а.с.13).

Як вбачається з довідки форми №3 від 27.10.2014 року, станом на день смерті ОСОБА_4 - в квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані він, його дружина - ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 (а.с.57 об.).

Згідно матеріалів спадкової справи №747/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с.55-64) - 06.11.2014 року ОСОБА_2 (позивачка) та ОСОБА_3 (відповідач 2, дочка) звернулись до 16-ої Київської державної нотаріальної контори із спільною заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 та видачу свідоцтв про право на спадщину за законом, на підставі якої було заведено спадкову справу №747/2014 (а.с.55 об.); листом від 17.11.2014 року ОСОБА_2 і ОСОБА_3 державним нотаріусом Грушко І.В. було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1, тобто, як стверджує позивачка, спадкодавцем за життя не було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.5).

Крім того, як вбачається з матеріалів спадкової справи №747/2014 до майна померлого ОСОБА_4, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, не має; заповіту ОСОБА_4 не залишив (а.с.63).

Як стверджує позивачка ОСОБА_2, пай по квартирі АДРЕСА_1 сплачували вона і чоловік разом - у шлюбі; частки подружжя є рівними; пай було повністю сплачено приблизно у 1993 році.

Дані обставини підтверджуються матеріалами справи і не заперечуються сторонами, у тому числі відповідачкою ОСОБА_3

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Отже, сторони не заперечують факт внесення суми паю по квартирі АДРЕСА_1 у повному розмірі подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (за життя останнього), тобто відповідно до ст.22-24, 28 КпШС України, ст.16 Закону України "Про власність" від 07.02.1991 року (які діяли станом до 01.01.2004 року), та ст.61, 63, 69, 70 СК України - квартира АДРЕСА_1, є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 та

ОСОБА_4, при цьому, частки подружжя у спільній сумісній власності є рівними (ч.3 ст.368, ч.1 ст.357 ЦК України), і до дня смерті ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2) і по теперішній час право власності на зазначену квартиру не зареєстровано в установленому порядку.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про те, що спадковим майном після смерті ОСОБА_4 є ? частина квартири АДРЕСА_1, а не ціла квартира.

Згідно ч.5 ст.1224 ЦК України - за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Позивачкою ОСОБА_2 не надано суду жодних доказів на підтвердження підставності вимоги щодо усунення від права на спадкування дочки ОСОБА_3 згідно положень ч.5 ст.1224 ЦК України; відповідачка ОСОБА_3 зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1; при цьому, позивачкою та її дочкою 06.11.2014 року було подано до нотаріальної контори спільну заяву про прийняття спадщини, що відповідно до положень ч.2 ст.1272 ЦК України додатково свідчить про те, що ОСОБА_3 в установленому порядку прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_4 і не відмовлялась від неї, що визнавалось позивачкою і фактично не заперечується в судовому засіданні.

Отже, вимога ОСОБА_2 в частині усунення від права на спадкування дочки ОСОБА_3 із зазначених підстав не доведена в судовому засіданні належними доказами; за встановлених обставин формальне визнання позову відповідачкою ОСОБА_3 не може бути прийнято судом (ст.174 ЦПК України), тому в задоволенні позову в цій частині має бути відмовлено.

Отже, відповідно до положень ст.1261 ЦК України позивачка ОСОБА_2 та відповідачка ОСОБА_3 є спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_4; частки у спадщині кожного із спадкоємців є рівними (ч.1 ст.1267 ЦК України), тобто частка кожного із спадкоємців становить - ? частину квартири АДРЕСА_1.

Згідно ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини; згідно ч.5 ст.1268 ЦК України спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про те, що за позивачкою ОСОБА_2 має бути визнано право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 - як частку подружжя; на іншу ? частину квартири АДРЕСА_1 має бути визнано право власності в порядку спадкування за законом - за ОСОБА_2 (позивачкою) та ОСОБА_3 (відповідачкою) - у рівних частинах, тобто по ? частини за кожним.

Керуючись ст.15, 30, 60, 209-218, 174 ЦПК України, на підставі ст.11-16, 328, 368, 392, 1216-1223, 1224 ч.5, 1226, 1261, 1268-1270, 1272, 1296-1299 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково. Визнати квартиру АДРЕСА_1 об"єктом права спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, на день смерті останнього, у рівних частках - по ? частини.

Визнати за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 як частку подружжя.

Визнати за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 - в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_2) право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 - в

порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

В задоволенні позову ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування ОСОБА_3 після смерті батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: Парамонов М.Л.