Справа № 761/798/15-ц
Провадження №2/761/2558/2015
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Анісковець Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім'єю; визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

В січні 2015р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовною заявою до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції у м. Києві, в якому просив суд:

- встановити факт його проживання в квартирі АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_3, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім'єю більше як п'ять років;

- визнати за позивачем в порядку спадкування право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що після смерті його батька ОСОБА_4, у грудні 2007 р. та його мачухи ОСОБА_3, померлої в липні 2010 р. співвласниками квартири АДРЕСА_1 на день подання позову є: його тітка ОСОБА_5, в розмірі ? частини; двоюрідна сестра ОСОБА_6, в розмірі 1/8 частки; двоюрідний брат ОСОБА_7 в розмірі 1/8 частки та позивач в розмірі 1/8 частки. Також 1/8 частка квартири належала на праві власності померлій мачусі ОСОБА_3, яку вона успадкувала після смерті його батька. Співвласники ОСОБА_5, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 на даний час постійно проживають в Росії. Після розлучення його батьків він з підліткового віку проживав разом з батьком та мачухою. Спільних дітей у батька з мачухою не було. Мачуха ставилась до нього як до сина. З кінця 90 років ХХ ст. його батько почав тяжко хворіти, у мачухи почали з'являтись ознаки невиліковної хвороби Паркінсона, у зв'язку з чим він став періодично проживати в спірній квартирі. Приблизно з 2004 р. він став постійно проживати у квартирі батька та мачухи так як батько і мачуха потребували стороннього догляду, вони разом вели спільне господарство, мали спільний побут. Після смерті батька він залишився проживати в квартирі, оскільки мачуха потребувала догляду за собою та майном. У липні 2010 р. мачуха померла і відкрилась спадщина на її 1/8 частку квартири АДРЕСА_1, яку він фактично прийняв. Вважає, що він фактично вступив в управління спадщиною та вчинив дії по управлінню і користуванню майном. Коли він звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності в порядку спадкування йому порекомендували звернутись до суду з позовом про встановлення факту проживання з померлою однією сім'єю.

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_9 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав зазначених у позові. В подальшому подала до суду заяву про розгляд справи в її відсутності.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, надіслав до суду письмові пояснення в яких зазначив, що не заперечує щодо вимог позивача в частині встановлення факту проживання однією сім'єю та просить прийняти рішення у відповідності норм чинного законодавства. Разом з тим вважає, що вимоги позивача в частині визнання права власності в порядку спадкування є передчасними, безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню. Просить розглянути справу у відсутності їх представника.

Третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції в м. Києві, в судове засідання не з'явилась, надіслала до суду письмові пояснення в яких зазначила, що розгляд справи залишають на розсуд суду.

Свідок ОСОБА_10 суду пояснила, що знає позивача з дитячих років як сусідка по будинку. Родину знає добре так як з бабусею позивача разом працювали. В квартирі АДРЕСА_1 проживала бабуся, батько ОСОБА_4 та мати позивача. Після розлучення батьків, позивач залишився проживати разом з матір'ю. Однак коли позивачу виповнилось 15 років його мати померла і він повернувся проживати до бабусі і батька. На той час з ними уже проживала і мачуха ОСОБА_3. Оскільки батько і мачуха хворіли то всі турботи по їх догляду та господарству було покладено на позивача. З кінця 90-х років позивач проживає в квартирі весь час. Зазначила, що позивач з великою турботою доглядав як за батьком так і за мачухою, яку і після смерті батька продовжував доглядати.

Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні пояснила, що знає позивач з 1980 р., як сусіда, так як проживають в одному під'їзді. Спочатку він жив з бабусею, батьком та мачухою, а після смерті бабусі жив з батьком і мачухою. Батько і мачуха важко хворіли, і догляд за ними здійснював тільки позивач. Жили вони як одна сім'я, вели спільне господарство.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних сімейних, трудових відносин.

За правилами ч. 1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мачуха позивача ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві 19липня 2010 р., актовий запис № 12753 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належну їй 1/8 частку квартири АДРЕСА_1. Також співвласниками зазначеної квартири на день подання позову є: тітка позивача ОСОБА_5, в розмірі ? частки; двоюрідна сестра ОСОБА_6, двоюрідний брат ОСОБА_7 та позивач, частки яких становлять по 1/8 частині кожному.

Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи позивач ОСОБА_1 22 жовтня 2014 р. звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 68).

Перша Київська державна нотаріальна контора 06 листопада 2014 р. повідомила позивачу, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо так як ним пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутнє судове рішення про встановлення факту його проживання з померлою однією сім'єю не менше п'яти років до дня її смерті (а.с. 80).

Позивач звертаючись до суду з позовною заявою просить встановити факт його проживання в квартирі АДРЕСА_1 разом з мачухою ОСОБА_3, померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім'єю більше п'яти років, а саме з 2004 р.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкоємцем однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270, він не заявив про відмову від неї.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 21 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008р., при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкритті спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч.2 ст. 3 СК України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають і пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний термін повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживають однією сім'єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцями, були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім'ї, тощо.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Так, факт проживання позивача в спірній квартирі разом з померлою мачухою ОСОБА_3 підтверджується поясненнями, допитаних в судовому засіданні свідків: ОСОБА_10, ОСОБА_12, наявними в матеріалах справи письмовими доказами, а саме: довідкою КП «Керуюча дирекція» Шевченківського району № 328 від 01 жовтня 2014 р. про те, що з 2004 р. позивач постійно проживає без реєстрації в квартирі АДРЕСА_1 (а.с.17).

Отже, на думку суду в матеріалах справи міститься достатньо доказів, що підтверджують факт того, що позивач ОСОБА_1 проживав в квартирі АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_3, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім'єю з 2004 р. тобто більше як п'ять років.

Встановлення факту проживання однією сім'єю позивача з спадкодавцем ОСОБА_3 в даному випадку необхідне для оформлення спадщини.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині встановлення факту, що має юридичне значення обґрунтовані, доведені та підлягають до задоволення.

Вимога позивача щодо визнання за ним права власності в порядку спадкування, на думку суду не підлягає задоволенню, оскільки є передчасною, зважаючи на таке.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Враховуючи те, що у матеріалах спадкової справи № 1257/2014, відсутня обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину, а отже перешкод для оформлення позивачем спадкових прав в нотаріальному порядку не встановлено, тому слід дійти висновку, що вимога позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування заявлена передчасно.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 243,6 грн.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 57 - 60, 88, 169, 179, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України; ст. ст. 392, 1216, 1217, 1264, 1268 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 р., суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання однією сім'єю; визнання права власності - задовольнити частково.

Встановити факт, що має юридичне значення: проживання однією сім'єю ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 і ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, з 2004р. і по день її смерті.

Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 243 /двісті сорок три/ грн. 60 коп.

В решті позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скаргипротягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: