Провадження №2/200/2921/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2015 року місто Дніпропетровськ

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розподіл сумісно набутого в шлюбі майна та стягнення грошової компенсації, -

В С Т А Н О В И В:

19 червня 2015 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розподіл сумісно набутого в шлюбі майна та стягнення грошової компенсації.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач.

Відповідач в рамках цивільного процесу це особа, яка за цивільною позовною заявою позивача притягається до відповідальності за порушення чи оспорення її прав та охоронюваних інтересів, а також у передбачених законом випадках, й інші особи, на адресу яких спрямована вимога позивача, яка знайшла своє аргументування та враження у відповідній позовній заяві.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачами у позовній заяві зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_3, але з прохальної частини вбачається, що позивачка ставить вимоги тільки до відповідача ОСОБА_2, а до відповідача ОСОБА_3 позовні вимоги не заявлено.

До того ж зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Визначення конкретних, чітких та зрозумілих позовних вимог потрібне також для можливості подання належним відповідачем своїх заперечень, оскільки за переконанням суду, він може бути обмежений в цьому праві у зв'язку із узагальненим, неточним викладенням вимог.

Але як вбачається з прохальної частини позову позивачкою не конкретно викладено вимоги, а саме: не зазначено яке саме майно, що є спільною сумісною власністю подружжя підлягає поділу між ними в натурі, та за яку саме частку в цьому майні, або за яке саме майно подружжя позивачка має намір отримати грошову компенсацію.

Крім того, позивачка не зазначає: чи існує домовленість розподілу майна, що являється спільною сумісною власністю.

А тому позивачу необхідно:

-конкретизувати вимоги до кожного з відповідачів, які зазначені у позові;

-уточнити прохальну частину позову зазначивши, яке саме майно підлягає поділу

між позивачем та відповідачами в натурі, та за яку саме частку в цьому майні, або за яке майно позивачка має намір отримати грошову компенсацію;

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розподіл сумісно набутого в шлюбі майна та стягнення грошової компенсації, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску