Справа № 199/471/15-ц
(2/199/925/15)
РІШЕННЯ
Іменем України

01 жовтня 2015 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська
в складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

при секретарі Лавріщевій Г.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:
Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтуванні своїх позовних вимог посилалися на те, що вищевказана квартира належить їм на праві спільної часткової власності, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по 1/5 частині кожному на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 23.01.1998 року виконкомом міської Ради народних депутатів, згідно з розпорядженням від 23.01.1998 року №4/475-98 (а.с.107), та ОСОБА_2 1/5 частина на підставі договору дарування від 31.07.1998 року, посвідченого Четвертою дніпропетровською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за №2-2798.

09.01.2014 року з вини відповідачки ОСОБА_6 , яка є власницею квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище, була залита квартира позивачів. Актом КЖЕП №23 від 09.01.2014 року (а.с.7) констатовано факт залиття та вказано, що причину залиття визначити неможливо, оскільки мешканці квартири АДРЕСА_3 нікого не впускають. В результаті залиття квартири позивачів були затоплені: в кімнаті - стеля та стіни прийшли в непридатний стан; в коридорі шпалери відстали від стін; на кухні шпалери відстали від стін.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до відповідачки з приводу відшкодування збитків, завданих залиттям, однак вона відмовилася усувати наслідки та сплатити вартість збитків.

15.08.2014 року з вини відповідачки ОСОБА_6 повторно була залита квартира позивачів. Актом КЖЕП №23 від 15.09.2014 року також констатовано факт залиття квартири АДРЕСА_4 та вказано, що в результаті залиття на кухні залита стеля та стіни, пошкоджений пластик (а.с.93).

Згідно звітів про оцінку вартості збитків, завданих залиттям нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , складених оцінювачем ОСОБА_7 , вартість ремонтно-будівельних робіт для відновлення пошкоджених поверхонь, з урахуванням будівельних матеріалів, становить 5559,00 гривень та 4406,00 гривень (а.с. 24, 25).

Оскільки відповідачка відмовляється відшкодовувати заподіяну шкоду, тому позивачі просили суд стягнути з ОСОБА_6 на їх користь вказану суму матеріальних збитків, моральну шкоду в розмірі 10 000,00 гривень, 1500,00 гривень на проведення звітів про оцінку завданих збитків, 400,00 гривень витрат на правову допомогу та 487,20 гривень судових витрат.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити, додатково зазначивши, що вона проживає у вказаній квартирі та разом з іншими співвласниками усувала наслідки залиття, що сталися 09.01.2014 року та 15.08.2014 року, купувала будівельні матеріали та проводила ремонтні роботи.

Дані обставини негативно вплинули на її стан здоров`я, оскільки через неодноразові залиття її помешкання вона змушена була проживати у вологій квартирі, внаслідок чого загострилися захворювання та вона проходила лікування. На її думку, не відповідають дійсності посилання представника відповідачки на залиття квартири позивачів дощем внаслідок протікання стелі будинку, оскільки в ці дні опадів не було, у зв`язку з чим клопотала перед судом долучити до матеріалів справи довідку з регіонального центру з гідрометеорології.

Позивач ОСОБА_3 підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити, додатково зазначивши, що він також особисто звертався до відповідачки з приводу усунення наслідків залиття, однак вона відмовилася. Через неодноразові залиття квартири він поніс моральні страждання та змушений був проводити ремонтні роботи.

Позивачі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 підтримали позовні вимоги в повному обсязі та просили їх задовольнити, вказавши на понесення моральних страждань через пошкодження належного їм майна.

Представник відповідачки ОСОБА_8 проти позову заперечувала та пояснила, що залиття квартири сталося не з вини відповідачки, а через протікання дощу зі стелі багатоквартирного будинку. З цього приводу ОСОБА_6 неодноразово як письмово, так і усно зверталася до балансоутримувача. В актах від 09.01.2014 року та 15.08.2014 року не вказана причина залиття, тому вони не можуть бути доказами щодо підтвердження вини відповідачки, окрім цього, в ці дні були опади, у зв`язку з чим клопотала перед судом долучити до матеріалів справи довідку з регіонального центру з гідрометеорології. Також підтвердила, що ОСОБА_6 є єдиною власницею квартири АДРЕСА_2 .

Вислухавши пояснення позивачів та представника відповідачки, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню частково.

У судовому засіданні встановлено, що квартира АДРЕСА_1 на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по 1/5 частині кожному на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 23.01.1998 року виконкомом міської Ради народних депутатів, згідно з розпорядженням від 23.01.1998 року №4/475-98 (а.с.107), та ОСОБА_2 1/5 частина на підставі договору дарування від 31.07.1998 року, посвідченого Четвертою дніпропетровською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за №2-2798.

09.01.2014 року була залита квартира позивачів, що підтверджується Актом КП «КЖЕП №23» ДМР від 09.01.2014 року, в якому також зазначено, що причину залиття визначити неможливо, оскільки мешканці квартири АДРЕСА_3 нікого не впускають. В результаті залиття квартири позивачів були затоплені: в кімнаті - стеля та стіни прийшли в непридатний стан; в коридорі шпалери відстали від стін; на кухні шпалери відстали від стін (а.с.7).

15.08.2014 року повторно була залита квартира позивачів, що підтверджується Актом КП «КЖЕП №23» ДМР від 15.09.2014 року, в якому зазначено, що квартира АДРЕСА_6 залита квартирою АДРЕСА_3 , в результаті залиття на кухні залита стеля та стіни, пошкоджений пластик (а.с.93).

Згідно звітів про оцінку вартості збитків, завданих залиттям нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , складених оцінювачем ОСОБА_7 , вартість ремонтно-будівельних робіт для відновлення пошкоджених поверхонь, з урахуванням будівельних матеріалів, становить 5559,00 гривень та 4406,00 гривень (а.с. 24, 25).

Згідно з ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт спричинення позивачам матеріальної шкоди в результаті залиття належної їм на праві власності квартири.

Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, власник квартири зокрема зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян.

До посилань представника відповідачки на невідповідність Актів про залиття від 09.01.2014 року та 15.08.2014 року законодавству, суд ставиться критично, оскільки в ньому відображені основні обставини події, однак встановити, яка саме причина була наслідком залиття не виявилось можливим, оскільки відповідачі в квартиру комісію не впустили. Заперечення проти позову відповідача та їх представника базуються на формальних посиланнях, які, на думку суду, не мають суттєвого значення для визначення іншої причини залиття. Так, негативне становище даху будинку та протікання його в період дощу. Не можуть бути наслідком залиття квартири позивачів у вказаний період: 09.01.2014 року та 15.08.2014 року, оскільки згідно з довідкою Дніпропетровського регіонального центру з гідрометеорології від 14.05.2015 року №04.27/251 (а.с.79), в ці дні 08-09.01.2014 року та 14-15.08.2014 року, опадів не було. Довідка Дніпропетровського регіонального центру з гідрометеорології від 20.05.2015 року №04.27/260 (а.с.87), надана представником відповідача, також не містить доказів залиття квартири позивачів внаслідок дощу. Окрім цього. Доказів залиття дощем квартири ОСОБА_6 саме 08-09.01.2014 року та 14-15.08.2014 року, суду не надано.

Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди відповідачу.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що відповідачка не довела в суді причину залиття та відсутність її вини у залитті квартири позивачів, тому суд вважає стягнути з неї на користь кожного з позивачів суму матеріальної шкоди в розмірі 1993,00 гривні, а всього 9965,00 грн., а також на користь ОСОБА_1 400,00 гривень витрат на правову допомогу та 487 гривень 20 копійок витрат по сплаті судового збору; на користь ОСОБА_3 1500,00 гривень витрат за проведення дослідження та оцінки вартості збитків.

Відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав зокрема у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Враховуючи завдані позивачам матеріальні збитки та характер і обсяг пошкодженого майна, внаслідок чого позивачі перенесли моральні переживання та страждання, побутовий дискомфорт через псування житлового стану квартири, суд вважає стягнути з відповідачки на користь позивачки ОСОБА_1 1000,00 гривень моральної шкоди, оскільки через дане залиття в неї погіршився стан здоров`я, що підтверджується медичними документами; на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , які проживають в даній квартири по 500,00 гривень кожному моральної шкоди; на користь ОСОБА_4 та ОСОБА_2 - по 300,00 грн. кожному моральної шкоди кожному внаслідок пошкодження їх майна.

В іншій частині позову суд вважає відмовити через їх необґрунтованість.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 60, 79, 84, 85, 88, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 1993,00 гривні матеріальної шкоди, 1000,00 гривень моральної шкоди, 400,00 гривень витрат на правову допомогу та 487 гривень 20 копійок витрат по сплаті судового збору, а всього 3 880 (три тисячі вісімсот вісімдесят) гривень 20 копійок.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 1993,00 гривні матеріальної шкоди та 300,00 гривень моральної шкоди, а всього 2 293 (дві тисячі двісті дев`яносто три) гривні 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3 1993,00 гривні матеріальної шкоди та 500,00 гривень моральної шкоди та 1500,00 гривень витрат за проведення дослідження та оцінки вартості збитків, а всього 3 993 (три тисячі дев`ятсот дев`яносто три) гривні 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 1993,00 гривні матеріальної шкоди та 300,00 гривень моральної шкоди, а всього 2 293 (дві тисячі двісті дев`яносто три) гривні 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 1993,00 гривні матеріальної шкоди та 500,00 гривень моральної шкоди, а всього 2 493 (дві тисячі чотириста дев`яносто три) гривні 00 копійок.

В іншій частині позову, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається з дня отримання копії рішення.

Суддя: