Справа № 368/1858/15-ц
Провадження № 2/368/685/15
Рішення

іменем України

"29" жовтня 2015 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

позивач просить суд визнати причини пропуску нею, ОСОБА_1, шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 поважними та встановити їй, ОСОБА_1, додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5.

За життя ОСОБА_5, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 18.10.2004 р., належала земельна ділянка площею 4,1908 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Кагарлицької міської ради Кагарлицького району Київської області.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

ОСОБА_5 заповіт на все своє майно, в тому числі і вищезазначену земельну ділянку, складений не був.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіт визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 нього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_5 із спадкоємців першої черги залишились її дочки ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4. Інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_5 не залишилось.

Згідно ч. 1 ст. 1265 Цивільного кодексу України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Також, після смерті ОСОБА_5 залишилась вона, яка є спадкоємцем п'ятої черги, а саме: внучка ОСОБА_1, дочка ОСОБА_2.

При цьому, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 спадщини матері ОСОБА_5 не приймали, не бажають її приймати та не заперечують проти прийнятгя її нею.

Отже, враховуючи те, що відповідачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 спадщини ОСОБА_5 не приймали, єдиним спадкоємцем, який бажає та може успадкувати спадщину ОСОБА_5 є вона - її внучка, ОСОБА_1.

Вона у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не зверталась до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5

У зв'язку з тим, що нею було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, державний нотаріус Кагарлицької районної державної нотаріальної контори ОСОБА_6 направила їй лист №1765/01-16 від 06.10.2015 р., в якому порекомендувала звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Причини пропуску нею шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні: вона після смерті ОСОБА_5 не подавала вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки думала, що спадщину ОСОБА_5 прийняли її дочки відповідачі - ОСОБА_2. ОСОБА_3 та ОСОБА_4. Проте, дочки померлої ОСОБА_5 спадщини матері не приймали та не подавали до нотаріуса заяви про прийняття спадщини. Лише на прикінці вересня 2015 року дочки ОСОБА_5 повідомили їй, що не збираються приймати спадщини та запропонували їй її прийняти та займатись оформленням всіх документів. 06.10.2015 р. вона звернулась до державного нотаріуса, але строк на прийняття спадщини вже закінчився.

Вищезазначені причини пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини на її думку є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 позовні вимоги позивача визнали та не заперечували проти задоволення їх судом.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася, подавши до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги позивача підтримує та просить їх задовольнити.

Вислухавши сторони та вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовні вимоги позивача задовольнити.

В судовому засіданні суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5.

Факт смерті підтверджується актовим записом про смерть № 8 від 14.01.2015 року, зареєстрованим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна: земельної ділянки загальною площею 4,1908 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського, яка розташована на території Кагарлицької міської ради, право власності на яку посвідчено Державним актом на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3 виданим на підставі розпорядження Кагарлицької районної державної адміністрації Київської області 18.10.2004 року.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

ОСОБА_5 заповіт на все своє майно, в тому числі і вищезазначену земельну ділянку, складений не був.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіт визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 нього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцем спадкового майна, яке належало померлій ОСОБА_5, згідно положень частини 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України, стала позивач ОСОБА_1.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є рідними дочками ОСОБА_5. Проте, відповідачі наміру прийняти спадщину після смерті ОСОБА_5 не мають, про що вони повідомили суд шляхом подачі пояснення та написання заяви.

Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не зверталась до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5

У зв'язку з тим, що позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, державний нотаріус Кагарлицької районної державної нотаріальної контори ОСОБА_6 направила позивачу лист №1765/01-16 від 06.10.2015 р., в якому порекомендувала звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та визначає причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 поважними та встановлює ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ст. 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», «Інструкцією про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» , затверджена наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 1994 року № 18/5, ст. ст. 10, 11, 60, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя І.І. Шевченко