УХВАЛА

про залишення без руху

29.10.2015 року Провадження №2/425/1430/15 Справа №425/3932/15-ц

місто Рубіжне Луганської області

Суддя Рубіжанського міського суду Луганської області Коваленко Д.С., розглядаючи позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави в рахунок погашення заборгованості по кредитному договору та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» звернулась до Рубіжанського міського суду Луганської області з позовною заявою до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2, якою просила в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором звернути стягнення на предмет застави, а саме: автомобіль марки Nissan, реєстраційний номер НОМЕР_1, шляхом визнання права власності на предмет застави з правом вчинення подальших дій повязаних з переоформленням автотранспортного засобу, наділивши правом зняття з обліку та поставленням на облік вказаного автомобіля, а також зобов`язати відповідача та третю особу передати позивачу предмет застави з комплектом ключів, свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу.

Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом ЦПК України), до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Вирішуючи питання щодо кількості заявлених позивачем вимог майнового та немайнового характеру, суд виходить з їх правової природи та особи відповідача, як суб`єкта відповідальності за цими вимогами, а також враховує роз`яснення Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року "Про практику застосуванням судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", що надані ним в абзаці другому пункті 6 постанови.

З огляду на те, що позивач пред`являє до ОСОБА_1 одночасно вимоги і про звернення стягнення на предмет застави в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором шляхом визнання права власності на предмет застави і про зобов`язання вчинити певні дії, вказані вимоги суд розглядає як одночасно пред`явлені вимоги майнового і немайнового характеру. Відповідно, судовий збір повинен сплачуватись окремо як за вимогу майнового так і вимогу немайнового характеру.

Тому, з огляду на положення частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України та частини третьої і шостої статті 6, підпункту 1 і 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", до позовної заяви повинен бути доданий документ про підтвердження сплати позивачем судового збору за подачу позовної заяви, яка містить одночасно і вимоги немайнового характеру, що складає 1 розмір мінімальної заробітної плати, і вимоги майнового характеру, що складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. При цьому, з огляду на положення пункту 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року "Про застосуванням судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" №10 означений судовий збір повинен бути сплаченим окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Оцінюючи платіжне доручення № 2690 від 05 жовтня 2015 року, як документ, що підтверджує сплату судового збору на суму 8464 гривні 52 копійки, суд констатує, що позивачем судовий збір сплачено в більшому розмірі ніж встановлено законом. Зокрема, за майнову вимогу позивач повинен був сплатити 6045 гривень (з огляду на розмір виконання, на яке претендує заставодержатель за рахунок заставленого майна, ціна якого складає 403000 гривень), а за немайнову вимогу 1218 гривень. Отже всього 7263 гривні.

Згідно з частиною третьою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Ознайомившись із змістом позовної заяви, суд констатує, що вона не підписана уповноваженим представником позивача. Замість підпису використане його факсимільне відтворення, що слід визнати недоліком позовної заяви, а саму позовну заяву слід визнати такою, що подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» слід залишити без руху, та встановити строк у п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, протягом якого він має право усунути недолік заяви. Способом усунення недоліку є подання до Рубіжанського міського суду Луганської області позовної заяви з копіями відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб підписаної уповноваженим представником позивача.

Керуючись статтями 1,2,8,11,118-121,208-209 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави в рахунок погашення заборгованості по кредитному договору, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк у п'ять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали протягом якого він має право усунути вказаний в ухвалі недолік позовної заяви.

Розяснити позивачу, що якщо у встановлений йому строк, він не усуне зазначений в ухвалі недолік, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу, що не позбавляє його права звернутись до суду з таким самим позовом, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя Д.С. Коваленко