Справа №132/2933/15-ц
Провадження №2/132/1039/15
Ухвала

Іменем України

"22" жовтня 2015 р. Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Копчинський В.І.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відібрання і повернення дитини, та визнання права спільної сумісної власності на майно, -

ВСТАНОВИВ:

При вирішенні питання про відкриття провадження за даним позовом встановлено, що

позивачка звернулася з позовною заявою якій просить розірвати шлюб з відповідачем, відібрати у відповідача та повернути їй малолітню доньку та визнати право спільної сумісної власності на майно.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і не майновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних, заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 487,20 грн.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто не менше 487,20 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 6090 грн.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачка просить відстрочити сплату судового збору до закінчення розгляду цивільної справи.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших розрахунків, тощо).

Однак позивачкою, суду не надано належних та допустимих доказів на підтвердження підстав, з яких вона просить відстрочити сплату судового збору. Тому, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні заяви про відстрочення судового збору.

Суд звертає увагу позивача на те, що докази про скрутне матеріальне становище мають бути подані до суду разом із клопотанням про відстрочення від сплати судового збору, а не в судовому засіданні, так як вирішення питання про відстрочення сплати судового збору і наявність для цього підстав вирішується при відкритті провадження у справі.

Таким чином, дана позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 82, 118-121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору відмовити

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відібрання і повернення дитини, та визнання права спільної сумісної власності на майно, залишити без руху.

Одночасно повідомити позивача, що протягом пяти діб з моменту отримання ухвали слід усунути вказані недоліки позовної заяви, інакше вона вважається неподаною і буде повернута позивачеві.

СУДДЯ: підпис

З оригіналом вірно

СУДДЯ:

СЕКРЕТАР: