АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/171 Головуючий у 1 інстанції - Малиновська В.М .
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 березня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі :

головуючого - Шахової О.В.

суддів Головачова Я.В., Поливач Л.Д .

при секретарі Бугай О.О.

розглянула в відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської районної державної адміністрації, Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна контора "Михайлівська" Шевченківського району, Комунального підприємства "Керуюча дирекція Шевченківського району" (згідно виписки з ЄДР юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 5.03.2007р. змінено назву на Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва), Київської міської ради, про визнання права на користування непошкодженою квартирою та визнання права на створення умов закінчення ремонту з відновлення квартири, залитої з вини відповідача

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 вересня 2014 року ,

В С Т А Н О В И Л А :

В липні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом , який обґрунтовувала тим, що її належить квартира АДРЕСА_1. Систематично, з 1996 року, квартира заливається атмосферними опадами з горища, а отже, вона не може використовувати власну квартиру за призначенням, як житло,Вона постійно займається відновленням пошкодженої квартири та не має можливості скінчити роботи з відновлення стану квартири внаслідок системного залиття з горища, користується пошкодженою квартирою та сплачує комунальні платежі за непридатну для проживання квартиру. Зазначає, що вона змушена була звернутись до всіх органів влади у зв'язку з порушенням балансоутримувача та власника будинку своїх обов'язків щодо забезпечення капітального ремонту будинку, але до цього часу її права на користування її майном порушені відповідачами, відсутній механізм захисту,а наданий механізм захисту права є неефективним. Вважає, що єдиним способом захисту її майна є влаштування герметичного капітального укриття над її квартирою із строком експлуатації більшим ніж 20 років.

З посиланням на зазначені обставини, позивачка просила: визнати її право на користування непошкодженою квартирою, яка систематично з 1996 року заливається атмосферними опадами з причин не герметичного укриття над її квартирою та з вини відповідача, шляхом усунення перешкод у користуванні її квартирою влаштуванням герметичного капітального укриття над її квартирою; - визнати її право на створення умов закінчення ремонту з відновлення квартири, яка систематично заливається опадами з вини відповідача шляхом усунення перешкод у користуванні її квартирою влаштуванням герметичного капітального укриття над 100% площі її квартири; - визнати право на самостійне влаштування за рахунок відповідача над 100% площею її квартири герметичного капітального укриття, строк експлуатації якого становить не менше 20 років; - визнати її право на юридичний механізм захисту її майнових прав на користування за власним бажанням непошкодженою квартирою на кожну хвилину володіння квартирою шляхом усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом герметичного капітального укриття над її квартирою.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 вересня 2014 року ОСОБА_1 в задоволені позову відмовлено,з підстав не доведення обставин на які вона посилається та обрання не передбаченого законом способу захисту порушеного права.

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу та посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про задоволення її вимог.

На обгрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, зазначає, що порушення процесуального права судом першої інстанції полягає в неповному з‛ясуванні обставин, що мають значення для правильного вирішення справи,в не вірному визначенні спірних правовідносин та неналежній оцінці судом наданих нею доказів. Процесуальні порушення призвели до порушення судом та невірного застосування матеріального права, зокрема, Конституції України, Конвенції з прав людини, норм Цивільного Кодексу України,яку регулюють та захищають права власника та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» .

В судове засідання суд апеляційної інстанції позивач ОСОБА_1 не з‛явилася, про розгляд справи повідомлена належно за адресами,які містяться в матеріалах справи та які зазначались нею в позові та в апеляційній скарзі.

Згідно заяви ОСОБА_1,яка містить на а.с.106 справи остання просила розглянути апеляційну скаргу у її відсутності.

За таких обставин колегія суддів вважає, що неявка ОСОБА_1.в судове засідання не унеможливлює встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Представники відповідачів КП "Житлово-експлуатаційна контора "Михайлівська" Шевченківського району та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва проти апеляційної скарги заперечували та вважали , що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Заслухавши доповідь судді Шахової О.В., пояснення осіб, які брали участь у справі, перевіривши матеріали справи та обговоривши апеляційну скаргу, в межах її доводів, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що власник приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - власник) фізична або юридична особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг; на зменшення розміру плати за надані послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості в порядку, визначеному договором або законодавством; на несплату вартості житлово-комунальних послуг за період тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї при відповідному документальному оформленні, а також за період фактичної відсутності житлово-комунальних послуг, визначених договором у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; отримувати від виконавця компенсацію в розмірі, визначеному договором, рішенням суду або законодавством, за перевищення нормативних термінів на проведення аварійно-відновлювальних робіт тощо.

Згідно Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 року №529, надавачі житлово-комунальних послуг здійснюють, зокрема, поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньо будинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій в установленому порядку прибудинковій території.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № "6 виконавець послуг зобов'язаний проводити організацію і планування поточного ремонту.

Поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

Організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, відповідно до п.1 висновків акту від 14.05.1998р. обстеження горищного приміщення над кв. за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що загальний стан даху задовільний, проте потребує капітального ремонту, заміни стропил, обрешітки, покриття. Частковий ремонт покрівлі проводиться власними силами. В зв'язку з тим, що при капремонті знадобиться заміна значної частини конструкцій, цілеспрямовано буде провести повну заміну даху, з установленням в горищному об'ємі жилих приміщень у вигляді мансарди. Улаштування мансарди допускається в межах горищного приміщення над квартирами 32,33 згідно плану горищного приміщення будинку 11 площею 50,0 кв.м. (п.2, 3 Акту). Разом з тим, п.7 вказаного акту встановлено, що виконання, зокрема, пунктів 2,3 здійснюється за власний рахунок власників квартир № 32, 33 (а.с.48-49).

Відповідно до дефектного акту, затвердженого начальником ЖЕК-1002 від 17.11.2003р., при обстеженні квартири АДРЕСА_3, що в житловій кімнаті 19,7 кв.м. на стелі пошкоджений гіпсокартон внаслідок залиття з покрівлі будинку 10.11.2003р. під час випадання атмосферних опадів у вигляді дощу, у зв'язку з чим комісія вирішила провести відповідні ремонтні роботи (а.с.51).

В подальшому при обстеженні квартири ОСОБА_1 встановлено факт залиття частин приміщень квартири з покрівлі будинку внаслідок випадання атмосферних опадів, що підтверджується актами від 12.12.2005р., від 28.08.2006р.та від 09.07.2007р. (а.с.52-54).

Згідно розпорядження Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації від 09.02.2011р. № 80 «Про закріплення майна за Комунальним підприємством «Керуюча дирекція»» за КП «Керуюча дирекція» було закріплено на праві господарського відання будинок АДРЕСА_1

Згідно акту комісії, затвердженого директором КП «ЖЕК «Центральна» № 235 від 29.02.2012р. в ході обстеження АДРЕСА_4 наступне: - в житловій кімнаті пл.. 20м.кв. залита стеля з переходом на стіни, стеля підвісна (гіпсокартон) та стіни (гіпсокартон) оздоблені декоративним фарбуванням, від намокання деформовані дерев'яні двері виходу на балкон; - в житловій кімнаті (на антресолі), яка знаходиться над кухнею, залита стеля з переходом на стіни та підлогу, стеля та стіни (гіпсокартон) фарбовані водоемульсійною фарбою, на підлозі паркет; - в кухні залито дерев'яне вікно, відкоси (гіпсокартон). Залиття відбувається неодноразово з покрівлі будинку, внаслідок випадання атмосферних опадів у вигляді снігу (а.с.9).

Разом з тим, згідно відповіді Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації від 01.11.2012р. № 19-К-1341/2 встановлено, що при обстеженні покрівельниками КП «ЖЕК «Центральна» покрівлі над квартирою позивачки було з'ясовано, що покрівля знаходиться в задовільному технічному стані, та на час обстеження заміни не потребує (а.с.64).

Згідно акту комісії, затвердженого директором КП «ЖЕК «Михайлівська» № 485/1 від 18.01.2013р. в ході обстеження АДРЕСА_4 наступне: - в житловій кімнаті пл. 20м.кв. залита стеля з переходом на стіни, стеля підвісна (гіпсокартон) та стіни (гіпсокартон) оздоблені декоративним фарбуванням; - в житловій кімнаті (на антресолі), яка знаходиться над кухнею, залита стеля з переходом на стіни та підлогу, стеля та стіни (гіпсокартон) фарбовані водоемульсійною фарбою, на підлозі паркет; - в кухні залито дерев'яне вікно, відкоси (гіпсокартон). Залиття сталося з покрівлі будинку внаслідок масового танення снігу (а.с.6).

Відмовляючи ОСОБА_1 в задоволені позову суд першої інстанції виходив з того, що остання на вимогу ст.60 ЦПК України на підтвердження своїх доводів про те, що відповідачами були порушені її права на користування непошкодженою квартирою, на створення умов закінчення ремонту з відновлення квартири, влаштування за рахунок відповідача герметичного капітального укриття над її квартирою та право на юридичний механізм захисту її майнових прав на користування непошкодженою квартирою,належних та допустимих доказів не надала. Судомвстановлено, що фактично вказані обставини відповідачами не заперечуються та ними не оспорюються, а тому,суд вважав, що такі права позивачки не потребують додаткового визнання шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Такий висновок суду зроблено щодо всіх заявлених позивачем вимог та на підставі поданих сторонами доказів, яким дана правильна оцінка. У рішенні наведені мотиви, з яких суд надає перевагу одним доказам над іншими і його висновки в цій частині є обґрунтованими.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що спосіб захисту своїх прав обраний ОСОБА_1 не передбачений Цивільним кодексом України, Житловим кодексом Української РСР та Законом України Про житлово-комунальні послуги» та іншими нормативними актами і інших підстав, за наявності яких суд може захистити цивільне право або інтерес у обраний нею спосіб, у позові не зазначено.

При цьому судом підставно роз'яснено спосіб реалізації відповідних прав визначений статтею 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,а саме,що у разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складення та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо.

Спори щодо задоволення претензій споживачів вирішуються в суді. Споживач має право на досудове вирішення спору шляхом задоволення пред'явленої претензії (ч. 5 ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Одним із принципів судочинства, визначених ст.129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У зв'язку з наведеним неможливо погодитись з доводами апеляційної скарги про неналежну оцінку доказів,невідповідність викладених у рішенні суду висновків обставинам справи та порушення матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи, з урахуванням наведеного вище не відносяться до тих, з якими процесуальне законодавство пов'язує можливість ухвалення рішення щодо скасування або зміни оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до ст.308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 303,304, 307,308, 313,315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 вересня 2014 року без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20 днів, з моменту її проголошення.

Головуючий

Судді