РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2015 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.

за участю секретаря Левченко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного прибутку), -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 993 204,63 грн. згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва та судові витрати. В обгрунтування посилається на наступне. 17.02.2011 року було прийнято Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», на виконання вимог якого рішенням виконавчого комітету ХМР від 09.11.2011 №804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна ХМР. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись з відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої ІДАБК у Харківській області від 24.03.2015 року №ХК 11, завершені реконструкцією нежитлові будівлі літ. «А-2», літ. «Б-1» та «В-2» під виробничі будинки, розташовані по АДРЕСА_1 та прийняті до експлуатації. Замовником будівництва за даною адресою є відповідач. Приписами ч. 4 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачені випадки коли до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники. Жодних з перелічених пунктів не має відношення до об'єкта будівництва, прийнятого в експлуатацію на підставі зазначеної вище декларації. Таким чином, замовник будівництва має в повній мірі виконувати обов'язки пайової участі. Враховуючи встановлення факту реконструкції та введення об'єкта до експлуатації без укладання договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова управління соціально- економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна відповідачу надіслано лист - повідомлення про необхідність укладання відповідного договору, відповідь на який від відповідача не надійшла. У зв'язку з вказаним ухиленням замовника підготовлено та надіслану відповідачу підписані два примірники договору з додатками. Пропозицій про прийняття або неприйняття умов договору від замовника до Департаменту економіки та комунального майна протягом встановленого строку не надійшло. Такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади м. Харкова в особі ХМР на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури. Внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, ХМР заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів. Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального

розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Оскільки до ХМР не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта, Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі будівлі виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України показників опосередкованої вартості будівництва адміністративних будинків. Відповідно до проведеного управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку розрахунку, кошторисна вартість реконструкції нежитлових будівель літ. «А-2», літ. «Б-1», та «В-2» під виробничі будинки у м. Харкові, яка була прийнята в експлуатацію на підставі декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 24.03.2015 року за № ХК 11 становить 9 029 133,00 грн. Розмір пайової участі, що підлягає перерахуванню до місцевого бюджету становить 10%, тобто 993 204,63 грн. Не укладення відповідачем відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту містобудування до експлуатації та не сплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили ХМР збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

Представник позивача Замніус М.В. в судове засідання з'явилась, позов підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судове засідання з'явився, позовні вимоги визнав частково, посилаючись, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, визначена кошторисна вартість будівництва, яка складає 50,0124 грн., а не 9 029 133,00 грн.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, та об'єктивно оцінивши докази, які містяться в справі, приходить до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особина річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у Харківській області від 24 березня 2015 року за № ХК 11, реконструйовано нежитлові будівлі літ. «А-2», літ. «Б-1» та «В-2» під виробничі будинки за адресою: АДРЕСА_1, код 1251.4, категорії складності - III, прийнято в експлуатацію. Замовником будівництва є ОСОБА_1 (а.с. 17-19).

Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури (ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»)

Замовник об'єкта будівництва відповідно до положень ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон) зобов'язаний брати участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти з органом місцевого самоврядування в порядку, встановленому цим органом, договір про свою пайову участь.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року за № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку величини пайового внеску.

Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Реконструкція - перебудова об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо) (Згідно з ДБН А.2.2-3-2012).

Відповідно до частин 1, 5 ст. 40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

Отже, зазначеною нормою визначено, що розмір пайової участі визначається від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об'єкта тобто від загальної вартості фактично виконаних робіт з реконструкції на об'єкті.

Також вищезазначеним Законом не встановлено обов'язок відповідача надати позивачу чи іншій особі документи щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією з метою здійснення розрахунку пайової участі. Тому твердження і дії Позивача по самовільному визначенню величини суми кошторисної вартості будівництва та розміру суми пайової участі - безпідставні.

Об'єкт будівництва введено в експлуатацію згідно декларацій про готовність об'єкта до експлуатації від 24.03.2015 року № ХК11.

У пункті 15 зазначених декларації маються відомості щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією у загальному розмірі 50.0124 тис. грн.

Таким чином, визначення позивачем розміру пайової участі у розвитку інфраструктури на підставі наявних в декларації показників загальної площі будівлі виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості будівництва адміністративних будинків суд вважає безпідставним, оскільки відсутнє рішення Харківської міської ради про встановлення нормативів для одиниці створеної потужності, як того вимагає абзац 2 ч. 5 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відсутність такого рішення Харківської міської ради свідчить про невжиття з її боку належних заходів до зменшення або уникнення виникнення збитків (упущеної вигоди).

Водночас, положеннями абзацу 2 ч. 5 ст. 40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", визначено, лише у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Правові та організаційні засади розроблення, погодження, затвердження, реєстрації і застосування будівельних норм визначено Законом України "Про будівельні норми" №1704-6.

Відповідно до ст. 1 зазначеного Закону державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва. Згідно ст. 2 зазначеного закону дія цього Закону поширюється на суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, ті провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність і забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення, а також на органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

З урахуванням того що декларація про готовність об'єкта до експлуатації від 24.03.2015 року № ХК 11 містить данні щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією, - визначення розміру пайової участі на підставі в тому числі опосередкованої вартості будівництва є безпідставним.

Місцевому бюджету м. Харкова в особі Харківської міської ради було заподіяно збитки, як неодержаний прибуток (упущена вигода), на який позивач мав право розраховувати у тому разі, якби відповідач своєчасно уклав договір пайової участі у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Згідно зареєстрованої декларації вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить у загальному розмірі 50.0124 тис. грн.

Відповідно до вимог ст.ст. 22 ч.1,2; 623 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Таким чином, суд вважає обґрунтованою сумою заподіяних позивачу збитків у вигляді упущено вигоди (неодержаного прибутку) у розмірі 5001 грн.

Пунктом 5.5. Порядку передбачено, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у

розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідно до п. 5.4 цього Порядку, збільшується на 10%.

Аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково та стягує з відповідача 5501,10 грн., а в іншій частині позовних вимог слід відмовити, оскільки вони є необґрунтованими, безпідставними, недоведеними, у зв'язку з чим задоволенню не підлягають.

Згідно ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним та документально підтверджені судові витрати пропорційно до задоволеною частини позовних вимог.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10,11, 60, 88, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 22, 316, 319, 623 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного прибутку) - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, і.н. НОМЕР_1 до бюджету м. Харкова (код платежу -24170000, рахунок №0002, МФО -851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 5 501 (п'ять тисяч п'ятсот одна) гривень 10 коп., судові витрати у розмірі 243 (двісті сорок три) гривень 60 коп., а всього 5 744 (п'ять тисяч сімсот сорок чотири) гривень 70 коп.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області, через Київський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після його проголошення.

Головуючий -