Справа № 372/2244/15-ц
Провадження 2-939/15
ухвала

27 травня 2015 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Мора О. М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, поповича ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, визнання права власності, вселення та зобов»язання не чинити перешкод в користуванні житловими приміщеннями ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувсь до суду із вказаною вище позовною заявою.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; імя найменування позивача та відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місце знаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі зясовано істотну невідповідність форми та змісту даної позовної заяви певним вимогам процесуального закону.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки даний позов предявлено з порушенням ст. 119-120 ЦПК України, а саме:

п.п.6-9 резолютивної (прохальної) частини позову містить вимоги, які повинні заявлятись в вигляді окремої заяви про забезпечення позову, що відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України. Як вбачається із змісту ч.1 ст.151 ЦПК України, суд за заявою осіб які беруть участь у справі може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. До заяви про забезпечення позову додається документ про сплату судового збору. Отже як вбачається зі змісту ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову не є однією з позовних вимог.

п. 10 резолютивної (прохальної) частини позову містить вимоги, які повинні заявлятись в формі окремого клопотання, що відповідає вимогам ст. 137 ЦПК України з долученням до клопотання відомостей про неможливість отримання доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

також в позовній заяві не зазначено засоби звязку відповідачів та третьої особи, якщо такі відомі;

в позовній заяві також виявлені суперечності, оскільки позивач зазначає третьою особою ОСОБА_4, а в прохальній частині позову просить вселити в житловий будинок ОСОБА_4 надію Терентіївну, окрім того, до матеріалів позовної заяви не додано повноважень позивача на звернення до суду з даною вимогою від імені зазначеної особи, яка окрім того, має статус третьої особи, а не позивача;

з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не зазначені докази в підтвердження, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є його батьками ( свідоцтво про народження);

виклад обставин та свої позовні вимоги позивачем не обґрунтовано з посиланням на відповідні цивільно-правові норми;

у позовній заяві позивачем не вказана ціна позову, а відповідно до пункту 2 частини 1 статті 80 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову у позовах про визнання права власності на нерухоме майно, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позов необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Згідно ч.1 ст. 3 та ч.1 ст. 122 ЦПК України кожен вправі звернутись за судовим захистом порушених, невизнаних чи оспорюваних прав, однак у встановленому процесуальним законом порядку, а суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі позовної заяви, поданої і оформленої у встановленому процесуальним законом порядку.

Згідно ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення такого позову без руху.

Керуючись ст. 119- 122 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, поповича ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, визнання права власності, вселення та зобов»язання не чинити перешкод в користуванні житловими приміщеннями залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків пять днів з моменту отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Мора