Провадження №2/760/7430/15
У Х В А Л А

/про повернення позовної заяви/

15 жовтня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суддя -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 21.09.2015 року позовну заяву ОСОБА_1 до Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишено без руху.

12.10.2015 року позивачем, з урахуванням визначених в ухвалі суду недоліків, було подано нову позовну заяву.

Суддею встановлено, що в новій позовній заяві позивачем було змінено відповідача, а саме замість Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації визначено як нового відповідача- Київську міську раду.

До того ж, в позовній заяві позивачем зазначено, що спадкове майно на прийняття якого він просить встановити додатковий строк, складається з банківських вкладів на ощадних книжках, побутових речей та іншого майна, яке належало його матері за життя, не вказуючи де знаходяться вклади та майно. Крім того, вказав, що спадкодавець померла, перебуваючи в заміському будинку родини за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть та є місцем відкриття спадщини.

Окремо слід зазначити, що позивач жодним доказом не підтверджує реєстрацію спадкодавця на момент смерті за адресою : АДРЕСА_1.

Таким чином, позивачем заявлено позовні вимоги, які стосуються спадкування рухомого майна. Так згідно ст.. 181 ч.3 ЦК України рухомими речами є речі, які можна вільно переміщувати у просторі.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК України). Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Оскільки, позивачем заявлено позовні вимоги, які стосуються спадкування рухомого майна, то в даному випадку застосовуються положення ст. 109 ЦПК України, яка визначає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, а не вимоги ст. 114 ЦПК України .

Відповідно до ч.2 ст. 109 ЦПК України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачу.

Виходячи з викладеного вище, а також того, що місцезнаходження відповідача (Київської міської ради) не знаходиться в Солом'янському р-ні м. Києва, позовна заява має бути повернута позивачу для подачі до належного суду.

Керуючись ст. ст. 109, 110, 115, ч.3 п.4 ст.121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ята Київська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини повернути позивачу разом зі всіма додатками для подачі до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя: І. А. Усатова