Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності та за позовом третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про усунення права від спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Дніпровським районним судом м. Києва відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності та приєднано до даного позову позов третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_4 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про усунення права від спадкування.

В судовому засіданні 24 вересня 2015 року представником відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6, яка є одночасно і представником третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_4 подано письмову заяву про надання позивачам по первісному позову строку для усунення недоліків, оскільки ними не в повному обсязі сплачено судовий збір при подачі позовної заяви до суду.

Відповідач по первісному позову ОСОБА_3 в судовому засіданні дану заяву підтримав.

В судовому засіданні представники позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 просили відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 про надання строкку на усунення недооіків, мотивуючи свої вимоги тим, що при подачі позову до суду позивачі правильно визначили розмір судового збору, сплатили його, про що свідчить квитанція №23 від 10.12.2014 року у розмірі 487,20 грн.

Треті особи державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши пояснення представників позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 та ОСОБА_8, відповідача ОСОБА_3 та його представника ОСОБА_6, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно частини п'ятої ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

При подачі позову до суду, позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 487,20 грн., який складається з вимог майнового характеру у розмірі 243,60 грн. та вимог немайнового характеру у розмірі 243,60 грн., що підтверджується квитанцією №23 від 10.12.2014 року. (а.с. 21)

Згідно з п.п. 1.1., 1.2. ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлено судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати; позовної заяви немайнового характеру - 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Як убачається з матеріалів справи позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду 10.12.2014 року з позовними вимогами як майнового та і немайнового характеру.

За вимогу немайнового характеру, згідно вищевикладених норм позивачам необхідно сплатити судовий збір в розмірі 243,60 грн., сплаченої кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Що стосується позовних вимог майнового характеру, а саме визнання права власності, то слід зазначити наступне.

За нормою ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Позивачі звертаючись з позовними вимогами про визнання права власності на 1/9 квартири АДРЕСА_1, визначили розмір судового збору у розмірі 243,60 грн., посилаючись на те, що згідно договору дарування частини квартири від 11.10.2008 року вартість ? частини квартири складає 8121,75 грн., звідси 2/9 частина становить 3609,56 грн.

З даними твердженнями позивачів суд погодитися не може, оскільки визначена позивачами вартість квартири, що складає ціну позову, вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред'явлення позову, а саме станом на 10.12.20014 року.

Як роз'яснено в п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Додатково, п. 15 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року зазначено: «... якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред 'явлення позову встановити точну його ціну не можливо, розмір судового збору попередньо визначає суд...(ч.2 ст. 80 ЦПК)».

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України №13 від 20.07.1996 року: «Вартість майна - це вірогідна ціна, за якою може бути продано майно за ринкових умов, що склалися на дату оцінки.

Крім того, п. 15 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати»: «До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці».

З урахуванням викладеного, можливо чітко визначити, що при поданні позовної заяви позивачами порушено Закон України «Про судовий збір», а саме:

- в позовній заяві викладено чотири позовні вимоги немайнового характеру, за які, відповідно до вище наведеного Закону, справляється судовий збір за ставкою 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (1218,00 х 0,2= 243,60) та становить 243,60 гривні, що за сумою кількості позовних вимог немайнового характеру становить 974,40 гривні (243,60 х 4 = 974,40) з кожного позивача.

В позовній заяві ціна позову не зазначена з урахуванням вартості майна на момент звернення до суду, яка в будь якому випадку (за аналогією ринкових цін на аналогічне майно - квартири у відповідному районі м. Києва на дату подання позовної заяви) становить не нижче ніж 720 000,00 гривень.

Відповідно ціна позову в будь - якому випадку з урахуванням двох позовних вимог майнового характеру не є нижчою ніж 160 000,00 гривень (720 000,00 : 9 х 2 = 160 000,00).

В позовній заяві викладено дві позовні вимоги майнового характеру, за які, відповідно до вище наведеного Закону, справляється судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно загальний розмір судового збору за ставкою 1 відсоток ціни позову становить 1600,00 гривень.

Відповідно, дана позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.. 119, 120 ЦПК України має бути залишена без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України: «Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків...».

Керуючись ст. ст. 80, 119, 121, 208 ЦПК України, п.1) ч.2 ст. 4; п.2) ч.2 ст. 4; п.13) 4.2 ст. 4, ст. 6 Закону України «Про судовий збір», п. 15 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року, ч. 3 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10-1386/0/4- 12 від 27.09.2012 року, Постанови Кабінету Міністрів України №13 від 20.07.1996 року,

У Х В А Л И В :

Позові вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, державний нотаріус шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапєзнікова Зінаїда Олексіївна, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Комунальне підприємство Київської міської державної адміністрації "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна", Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності - залишити без руху, роз'яснивши позивачам, що зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені у 3-денний строк з дня отримання ними копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: