Апеляційний суд Житомирської області
Категорія 48 Доповідач Косигіна Л. М.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Житомирської області

в складі: головуючої судді Косигіної Л.М.

суддів: Талько О.Б., Худякова А.М.

при секретарі Гарбузюк Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Житомирської міської ради про зміну порядку спілкування та виховання онука

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2015 року , -

в с т а н о в и л а :

31.10.2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, вимоги якого під час розгляду справи уточнювала (а.с. 106-113), та остаточно просила змінити порядок спілкування відповідачів з онуком - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши їм побачення з онуком кожну другу неділю щомісяця з 14.00 год. до 16.00 год. поза межами проживання дитини в межах м. Житомира, в присутності матері. Зазначила, що кожне побачення відповідачі перетворюють в конфлікт з викликом міліції та соціальних служб, що негативно впливає на сина. Період спілкування з дитиною є досить великим, при цьому не враховано вік дитини та його режим, інтереси сім'ї.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2015 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення скасувати, ухвалити нове про задоволення її позову.

Розглянувши справу в межах, визначених ст. 303 ЦПК України, колегія суддів приходить до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що встановлений відповідачам апеляційним судом Житомирської області час спілкування з онуком не є досить великим, не створює суттєвих перешкод режиму дитини (з урахуванням його віку), та є спробою зміни рішення суду, яке набрало законної сили.

Проте, погодитися з цим не можна, враховуючи наступне.

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов'язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім'ї та родичів визначено СК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку.

Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї.

Однак, відповідно до ч.ч. 9, 10 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 263 СК України визначено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.

За ч.ч. 2 і 3 ст. 11 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованою постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (далі Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Встановлено, що ОСОБА_1 є матір'ю малолітнього ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає разом із матір'ю.

Батько дитини - ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Відповідачі є бабою і дідом дитини.

11.02.2014 року ОСОБА_1 повторно уклала шлюб (а.с. 16 зворот), ІНФОРМАЦІЯ_3 у неї народилася дочка ОСОБА_7.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 21.05.2015 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 14.09.2015 року, задоволено заяву ОСОБА_5 (чоловіка позивачки) про усиновлення малолітнього ОСОБА_4

З матеріалів справи вбачається, що рішенням апеляційного суду Житомирської області від 03.07.2014 року ОСОБА_2 і ОСОБА_3 встановлено час спілкування з малолітнім онуком ОСОБА_4 щонеділі та в день народження дитини: з 09-00 год. до 14-00 год. поза межами місця проживання дитини в межах м.Житомира (а.с. 4-6).

02.09.2014 року було відкрито виконавче провадження (а.с. 11).

Виконання вищевказаного рішення проводилося за участю представників соціальних служб, державного виконавця та неодноразового виклику працівників міліції, що підтверджується відповідними актами і розписками (а.с. 14, 55-68, 94). Наведене свідчить про те, що між сторонами склалися вкрай неприязні стосунки, які негативно впливають на малолітнього ОСОБА_4

Крім того, сторони неодноразово зверталися до міліції щодо незаконний дій, на їх думку, протилежної сторони, які були предметом розгляду Житомирського міського відділу міліції та УМВС України в Житомирській області (а.с. 38, 71-75, 96-97).

Рішенням апеляційного суду Житомирської області від 07.07.2015 року встановлено ОСОБА_8 (матері ОСОБА_3) час спілкування з правнуком ОСОБА_4 - кожну другу неділю щомісяця з 14.00 год. до 16.00 год. поза межами місця проживання дитини в межах міста Житомира (а.с. 115-116).

Відповідно до ч.ч. 4 та 5 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно з ч. 6 ст. 19 СК України суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Оскільки під час розгляду справи в суді першої інстанції не було отримано висновок органу опіки та піклування щодо вирішення питання про зміну способу і порядку спілкування з дитиною, такий висновок отримано судом при апеляційному розгляді (затверджений рішенням міськвиконкому № 746 від 21.10.2015 року). З цього висновку вбачається, що орган опіки і піклування вважає за доцільне визначити для участі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у вихованні онука ОСОБА_4 наступний порядок побачень: друга і четверта неділя з 09.00 год. до 14.00 год., перша і третя субота з 09.00 год. до 14.00 год.

Разом з тим, даний висновок не є мотивованим, не враховує інтереси малолітньої дитини, її вік, режим дня та відносини, які склалися між сторонами у справі.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що у зв'язку із зміною сімейних обставин позивачки, винесенням іншого рішення щодо визначення прабабі порядку спілкування з ОСОБА_4, чисельними хворобами дитини, є підстави для зміни порядку спілкування з дитиною, із встановленням для діда і баби часу спілкування з онуком - кожної другої і четвертої неділі щомісяця з 10.00 години до 13.00 години поза межами проживання дитини в межах м. Житомира.

Встановлюючи такий порядок колегією суддів враховується розумний баланс на участь сторін у вихованні та спілкуванні з малолітнім ОСОБА_4 (4 роки), стан його здоров'я (а.с. 53, 54, 69, 70, 180), вкрай неприязні стосунки, які склалися між сторонами та негативно впливають на ОСОБА_4, який майже кожен раз передається для спілкування з дідом і бабою за участю соціальних працівників та працівників міліції.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позову та стягнення з відповідача судових витрат, понесених ОСОБА_1 при поданні позовної заяви та апеляційної скарги (а.с. 1, 130).

Керуючись ст. ст. 209, 218, 303, 304, 307, 309, 314, 316 ЦПК України, колегія суддів, -

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2015 року скасувати, ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову.

Змінити порядок спілкування ОСОБА_2 і ОСОБА_3 з малолітнім онуком ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, встановлений рішенням апеляційного суду Житомирської області від 03.07.2014 року.

Встановити ОСОБА_2 і ОСОБА_3 час спілкування з малолітнім онуком ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 кожної другої та четвертої неділі щомісяця з 10.00 години до 13.00 години поза межами проживання дитини в межах м. Житомира.

Стягнути з ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 182 грн. 70 коп. судових витрат з кожного.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржено в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуюча Судді