Справа № 589/2193/15-ц
Провадження № 2/589/617/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2015 р.

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого - судді Прачук О.В.,

з участю секретаря судового засідання Антошко Т. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2

- про поділ майна подружжя

ВСТАНОВИВ:

30 квітня 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про позбавлення останніх права користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття даних осіб з реєстрації та виселення їх з квартири.

Ухвалою суду від 27 липня 2015 року вказана позовна заява була залишена без розгляду на підставі заяви ОСОБА_2

22 травня 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, яку мотивувала тим, що з 29 жовтня 1988 року по 07 серпня 2000 року вона перебувала у шлюбі з відповідачем. Під час подружнього життя за спільні кошти позивач разом з ОСОБА_2 придбали кооперативну квартиру АДРЕСА_1

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 виїхав на постійне місце проживання до м. Київ, а позивачка разом з донькою - ОСОБА_3 залишилась проживати у спірній квартирі, оплачуючи всі житлово-комунальні послуги.

Про те, що ОСОБА_2 зареєстрував право власності на вказану квартиру за собою ОСОБА_1 дізналась лише з його позову.

Посилаючись на вказане, просила відмовити в задоволенні позову ОСОБА_2, визнати за нею право власності на ? частку квартири АДРЕСА_1 та виділити належну їй ? частку квартири.

В судове засідання ОСОБА_1 не з'явилась, надала заяву, в якій прохала позовну вимогу про виділення їй ? частки спірної квартири залишити без розгляду, решту позовних вимог підтримала в повному обсязі та прохала здійснювати розгляд справи без її участі.

Ухвалою суду від 27 липня 2015 року позовна заява ОСОБА_1 в частині вимоги про виділення їй ? частки спірної квартири була залишена без розгляду.

Відповідач - ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився надав заяву, в якій проти задоволення позову не заперечував, прохав справу слухати без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Копіями паспортів сторін та свідоцтвом про розірвання шлюбу підтверджується, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебували в зареєстрованому шлюбі з 29.10.1988 року по 07.08.2000 року. (а.с. 10, 35, 41)

Із наявних в справі матеріалів вбачається, що ОСОБА_2 05.05.1989 року сплатив первинний пайовий внесок в розмірі 2 600 руб. за двокімнатну квартиру житлово-будівельному кооперативу «Десна» (а.с.28).

Іншими квитанціями підтверджується внесення пайових внесків протягом 1991-1992 років. (а.с. 28, 30, 31)

Із довідки ЖБК «Десна» від 22.04.1999 року (а.с.29) вбачається, що вартість квартири АДРЕСА_1 сплачено у повному обсязі в сумі 7 775 руб. 37 к.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно та витягу 29.11.2006 року було зареєстровано право власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 4,5)

Довідкою про склад сім'ї підтверджується, що у спірній квартирі зареєстровані сторони по справі та їх донька - ОСОБА_3 ОСОБА_1 зареєстрована у вказаній квартирі з 16.08.2013 року, до цього позивачка була зареєстрована у спірній квартирі з 28.10.1989 року по 27.09.2006 року. (а.с. 8)

Випискою по картковому рахунку позивачки підтверджується, що саме вона оплачує надані житлово-комунальні послуги по обслуговуванню спірної квартири. (а.с. 44-70)

Відповідно до п. 1 ст. 17 Закону «Про власність» від 07.02.1991 № 697-XII (який діяв на час сплати пайових внесків за спірну квартиру) при внесенні паю в житлово-будівельний кооператив за рахунок коштів, одержаних внаслідок сумісної праці сім'ї члена кооперативу, паєнагромадження, а після повного внесення паю - квартира є спільною сумісною власністю членів сім'ї, якщо інше не було встановлено письмовою угодою між ними. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю.

Згідно ч. 1 ст. 22 Кодексу про шлюб та сім'ю України (який діяв на час набуття квартири у власність) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу.

Дослідженими доказами підтверджено, що спірна квартира була набута під час шлюбу, а отже є спільною сумісною власністю сторін, не зважаючи на те, що право власності зареєстровано за ОСОБА_2

Стаття 392 ЦК України, передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами, а також у разі відсутності чи втрати документів, які посвідчують право власності.

Враховуючи, що в судовому засіданні здобуто достатньо доказів на підтвердження права власності позивачки на ? спірної квартири та зважаючи на те, що відповідач не заперечує проти задоволення позову та визнання ним позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Керуючись ст. 3, ,60,61, 174, 209,213-218,223 ЦПК України, - суд,

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Сумської області через Шосткинський міськрайонний суд шляхом подання протягом 10 днів з дня його проголошення апеляційної скарги, а особами, які не були присутніми під час проголошення рішення суду, протягом цього строку з дня отримання копії рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження. У разі оскарження рішення, якщо воно не було скасованим, воно набирає законної сили після перегляду справи апеляційним судом.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.В.Прачук