Справа № 209/5596/14-ц
Провадження № 2/209/406/15
21 жовтня 2015 року Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,
при секретарі Погрібній О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпродзержинську цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, заявив клопотання про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст.ст.74-76 ЦПК України, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання заперечень проти позову.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У звязку з чим суд, з урахуванням згоди представника позивача, вважає за можливе провести заочний розгляд справи та вирішити справу у порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що 04.08.2012 року ЗАТ «Лізинг інформаційних технологій» та ОСОБА_1 уклали Договір №120622001 про отримання обладнання в системі LeaseІТ №120622001, що підтверджується договором, підписаним відповідачем та Правилами отримання ІТ-обладнання інших товарів у системі LeaseІТ (а.с.6-12).
Загальна вартість переданого обладнання становить 7173,91 грн., що підтверджується актом приймання-передачі майна № 120622001 від 03.09.2012 року (а.с.14).
Відповідно до п.3.1 Договору про отримання обладнання в системі LeaseІТ, Клієнт сплачує на користь Оператора LeaseІТ платежі згідно з умовами Пакету LeaseІТ та цим Договором. Клієнт отримує рахунки Оператора LeaseІТ в строк до 10 числа поточного місяця та сплачує платежі в строк до 20 числа поточного місяця. Розрахунки між сторонами здійснюються в гривнях.
Відповідно до п. 7.2 Договору про отримання обладнання в системі LeaseІТ, у разі прострочення сплати платежів, Клієнт сплачує плату прострочення платежів в порядку та в розмірах, визначених Правилами.
Відповідно до п.14.2 Правил отримання ІТ-обладнання інших товарів у системі LeaseІТ, у разі несвоєчасної оплати Клієнтом нарахованого платежу Клієнт сплачує на користь Оператора LeaseІТ плату за прострочення платежу: в розмірі п'яти відсотків від погашеної суми простроченого платежу, якщо погашення простроченого платежу здійснюється у розрахунковому періоді, на який припадає дата оплати за Договором; в розмірі десяти відсотків від суми простроченого платежу, якщо погашення здійснюється після закінчення розрахункового періоду, на який припадає дата оплати за Договором. Сплата плати за прострочення платежу не звільняє Клієнта від обов'язку в повному обсязі оплатити платежі, передбачені пакетом LeaseІТ.
Відповідно до п.14.3 Правил отримання ІТ-обладнання інших товарів у системі LeaseІТ, У випадку несвоєчасної поставки обладнання Клієнт отримує пеню в розмірі нуль цілих одна десята відсотка від ціни обладнання за кожний день затримки поставки, якщо інший розмір пені не встановлений законодавством. Пеня нараховується за період не більше 30 календарних днів. У разі, якщо прострочення поставки обладнання становить більше 30 календарних днів, Клієнт має право відмовитися від обладнання, письмово повідомивши про це Оператора LeaseІТ, та вимагати повернення платежів, що були сплачені згідно з пакетом LeaseІТ до такої відмови, а також сплати пені за прострочення зобов'язання з поставки обладнання.
Відповідно до п.14.4 Правил отримання ІТ-обладнання інших товарів у системі LeaseІТ, у випадку немотивованої відмови Клієнта від прийняття обладнання він сплачує на користь Оператора LeaseІТ неустойку в розмірі десять відсотків від суми платежу при отриманні обладнання, передбаченого відповідним пакетом LeasеІТ, а у випадку, коли перший платіж не встановлений, двадцять відсотків від суми наступного платежу згідно пакету LeaseІТ за відповідне обладнання. Оператор LeaseІТ повертає частину платежу, сплаченого Клієнтом, за вирахуванням суми встановленої неустойки, протягом 7 робочих днів після отримання відмови Клієнта, вчиненої у письмовій формі.
Згідно ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобовязання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
Частиною 1 статті 806 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором лізингу одна сторона (лізингодавець) передає або зобовязується передати другій стороні (лізингоодержувачеві) у користування майно, що належить лізингодавцю на праві власності і було набуте ним без попередньої домовленості із лізингоодержувачем (прямий лізинг), або майно, спеціально придбане лізингодавцем у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов (непрямий лізинг), на певний строк і за встановлену плату (лізингові платежі).
Частиною 1 ст. 807 Цивільного кодексу України встановлено, що предметом договору лізингу може бути неспоживча річ, визначена індивідуальними ознаками, віднесена відповідно до законодавства до основних фондів.
Згідно ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Згідно з ч. 4. ст. 631 Цивільного кодексу України, закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.
Статтею 610 Цивільного кодексу України встановлено, що порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання.
Згідно ст. 611 Цивільного кодексу України однією з форм відповідальності за порушення зобовязання є сплата неустойки, у вигляді штрафу або пені.
Відповідачем сума заборгованості не спростована.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача повинно бути стягнено судовий збір в сумі 293 грн. 32 коп.
Керуючись ст. ст. 8, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 223-226, 232 ЦПК України, суд -
Позов Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) на користь Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» судовий збір у розмірі 293 (двісті девяносто три) грн. 32 коп.
Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.ст. 223, 232 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська.
Суддя Т.О. Решетник