Справа № 370/800/14-ц Головуючий у І інстанції Косенко А.В.
Провадження № 22-ц/780/4549/14 Доповідач у 2 інстанції Мережко М. В.
Категорія 38 01.04.2015
УХВАЛА

Іменем України

01 квітня 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі :

Головуючого судді: Мережко М.В.,

Суддів: Гуля В.В., Касьяненко Л.І.,

При секретарі: Франюк Т.В.

Розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2014 року у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 18 червня 2014 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-я особа Гавронщинська сільська рада Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, дослідивши матеріали справи, колегія суддів,-

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2014 року позивач звернулася в суд із зазначеним позовом.

Свої вимоги обгрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_4, який проживав за адресою: АДРЕСА_1, разом із своєю матір'ю ОСОБА_5

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з погосподарськими спорудами і будівлями за адресою: АДРЕСА_1., який належав їй на праві власності.

Враховуючи, що ОСОБА_4, проживав разом з ОСОБА_5 у спадковому будинку, відповідно до ст. 1268 ЦК України, є таким що прийняв спадщину.

ОСОБА_4 не встиг оформити спадщину після смерті ОСОБА_5, в установлений законом строк, оскільки помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач зазначає, що вона не змогла подати своєчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки це пов'язано з об'єктивними, нездоланними істотними труднощами, через психологічний стан та брак коштів, тому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 18 червня 2014 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, постановити нове рішенням, яким задовольнити її позов. В апеляційній скарзі зазначала, що у неї двоє малолітніх дітей, які часто хворіли, через що вона була позбавлена можливості подати своєчасно заяву до нотаріальної контори.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2014 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Макарівського районного суду Київської області від 18 червня 2014 року - скасовано. Ухвалено нове рішення.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-я особа: Гавронщинська сільська рада Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задоволено.

Визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 два місяці з дня набрання рішення законної сили.

У вересні 2014 року, ОСОБА_2, звернулася із заявою про виправлення описки в рішенні апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2014 року. В заяві зазначала, що в резолютивній частині рішення допущена описка, а саме зазначено „Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 два місяця з дня набрання рішення законної сили" замість „Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 12 липня 2012 року ОСОБА_5 два місяця з дня набрання рішення законної сили".

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Заява про виправлення описок чи арифметичних помилок у судовому рішенні розглядається протягом десяти днів з дня її надходження. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала. Особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» виправлення описок чи арифметичних помилок, ухвалення додаткового рішення чи роз'яснення рішення при заочному розгляді справи здійснюються за загальними правилами, передбаченими статтями 219-221 ЦПК України. При цьому додаткове до заочного рішення не може бути оскаржене відповідачем до суду, що його ухвалив, у порядку статті 228 ЦПК України.

Відповідно до п.19. постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред'явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв'язку з постановленням відповідної ухвали.

Відповідно до п.п .8, 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі «№ 14 від 18 грудня 2009 року ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій статтею 215 ЦПК України, і обов'язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини.

Разом з тим рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

У вступній частині рішення зазначаються: час та місце його ухвалення; повне найменування суду, що його ухвалив; прізвище та ініціали судді (суддів - при колегіальному розгляді) і секретаря судового засідання; імена (найменування) сторін та інших осіб, які брали участь у справі; предмет позовних вимог.

Враховуючи, що описку, яку ОСОБА_2 просить виправити в рішення апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2014 року, не є опискою, рішення апеляційного суду є зрозумілим та чітким за своїм змістом, на можливість реалізації рішення не впливаює, тому заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2014 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена протягом двадцяти днів у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий:

Судді: