Провадження № 2/127/6412/15
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25 вересня 2015 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Прокопчук А.В.,

при секретарі Поливаній Ю.В.

за участю позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до КП "Вінницяоблводоканал" про стягнення коштів та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до КП "Вінницяоблводоканал" про стягнення коштів та моральної шкоди.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивував тим, що він в своїй квартирі встановив лічильники води, які опломбовані належним чином. На протязі останніх років він своєчасно та добросовісно сплачував за послуги водопостачання, відповідно до показників засобів обліку. Позивач зазначає, що його КП "Вінницяоблводоканал" інформував про те, що термін провірки лічильників холодної води минає 28.09.2015 року. Так, ОСОБА_1 зателефонував диспетчеру, щоб на лічильнику зняли пломбу, а він сам завезе його на повірку, проте йому не дозволили. Після звернення позивача на гарячу лінію та в Департамен житлового господарства йому за тиждень дозволили зняти пломбу і зберігати її, а лічильник доставити в лабораторію на повірку, після проведення якої співробітники КП "Вінницяоблводоканал" повідомили, що вартість наданих послуг складає 20 грн. та обов'язок оплати за повірку лічильників покладається на позивача. Після чого позивач по телефону просив, щоб йому прислали представника для опломбування лічильника, представник прийшов пломбувати вимагаючи плату, на що ОСОБА_1 відмовив. Оскільки сплата за повірку лічильника, на думку позивача, є протиправною, то він звернувся в суд з даним позовом та просить стягнути з "Вінницяоблводоканал" на його користь 20,00 грн. безпідставно отриманих коштів, а також моральну шкоду в розмірі 1 000,00 грн. Моральна шкода виразилась у створені нервових стресів, які викликали ускладнення його захворювань, які позивач переніс, а саме: інфаркт міокарду, стенокардію, гіпертонічну хворобу, рак сечового міхура, ускладення черевної аорти.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Просив позов задовольнити.

Представник відповідача КП "Вінницяоблводоканал" ОСОБА_2 в судовому засіданні позов не визнав, надав суду письмові заперечення та пояснив, що до складу тарифів на послуги водопостачання та водовідведення не входять затрати на проведення планових періодичних повірок лічильників. Додав, що на сьогоднішній день КП "Вінницяоблводоканал" призупинено повірку засобів обліку холодної води до вирішення питання включення вказаних затрат до складу тарифу. Додатково пояснив, що позивач здійснював перевірку в ДП "Вінницястандартметрологія". Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, то представник вважає, що відповідач не порушував права позивача, а його доводи не підтвердженні. Просив відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову.

Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди та відшкодування моральної (немайнової) шкоди

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Правилами ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 2 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Також, суд звертає увагу на те, що згідно квитанції від 06.04.2015 року ОСОБА_1 було сплачено 20,00 грн. за метрологічні послуги ДП "Вінницястандартметрологія", на підставі договору № 5212 (а.с. 13). ДП "Вінницястандартметрологія" свої зобов'язання за договором №5212 виконало, що підтверджується актом № 1618306 (а.с. 15).

Приймаючи до уваги вищевказаний доказ, суд приходить до висновку, що відповідач коштів за повірку лічильника не отримував, тому ним не було порушено жодних прав позивача.

Як вбачається з листа КП "Вінницяоблводоканал" №6/77-К від 30.04.2015 року позивачу ОСОБА_1 було розяснено, що до складу тарифів на послуги водопостачання та водовідведення не війшли витрати на проведення планових періодичних повірок, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку холодної води, тому не має правових підстав для повернення плати за повірку приладу обліку холодної води. Щодо вимоги про моральну шкоду, то відповідач вважає що вона завданими ними не була, тому підстав для її відшкодування у підприємства відсутні (а.с. 7).

З акту-претензій позивача, складеного позивачем 22.04.2015 року, вбачається, що його КП "Вінницяоблводоканал" інформував про те, що термін повірки лічильника холодної води минає 28.03.2015 року. Він зателефонував диспетчеру, щоб на лічильнику зняли пломбу, а він сам завезе його на повірку. Після звернення позивача на гарячу лінію та в Департамен житлового господарства йому через 8-12 днів було дозволено зняти пломбу і зберігати її. З проведення повірки водолічильника № 316447, він заплатив 20 грн. та отримав акт від 02.04.2015 року. Встановив лічильник та відразу по телефону просив направити представника, щоб лічильника опломбувати. Представник прийшов пломбувати вимагаючи плату, позивач відмовив в оплаті (а.с. 8).

Суд критично ставиться до вищевказаного акту оскільки він складений лише позивачем. Також, як вбачається з вищезазначеного доказу, позивач з власної ініціативи наполягав на зняттю пломби з лічильника та ним було прийнято рішення про те, в яку саме установу він завезе лічильник на повірку.

Судом встановлено, що позивачем був складений лист-претензія від 21.07.2015 року щодо повернення коштів за повірку лічильника (а.с. 9-11).

Жодних письмових документів, які б свідчили про те, що позивача повідомляти про те, що термін повірки лічильника холодної води закінчується 28.09.2015 року, суду не надано.

З листа головного інженера КП "Вінницяоблводоканал" ОСОБА_3 № 6-11/162-К від 04.08.2015 року вбачається, що позивачу було роз?яснено про те, що до тарифів на послуги водопостачання та водовідведення не включено затрати на проведення планових періодичних повірок. На сьогоднішній день підприємством підготовлено розрахунки тарифів на вищевказані послуги, до яких буде включено витрати на проведення повірок, проте вони ще не затверджені. В зв?язку з цим, представник КП "Вінницяоблводоканал" правомірно вимагав від ОСОБА_1 проведення оплати за пломбування приладу обліку, тому підстав для повернення коштів у підприємства відсутні (а.с. 12).

Згідно ст. 19 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.

Пунктом 2. ст. 20 вищевказаного Закону визначено, що споживач має право на укладення договору з виконавцем відповідних послуг на профілактику, повірку, а також заміну або ремонт санітарно-технічних приладів, пристроїв, обладнання та засобів обліку, що вийшли з ладу.

В матеріалах справи відсутні докази укладення даного договору між сторонами.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 року "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги" до складу тарифів на послуги водопостачання та водовідведення мають включатися усі економічно обгрунтовані планові витрати по їх виробництву, що дозволить ефективно працювати виробнику послуг питного водопостачання та водовідведення.

Постановою Національної комісії, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1055 від 30 грудня 2014 року, затвердженно тарифи на послуги водопостачання та водовідведення. До складу тарифу не включено затрати на проведення планових періодичних повірок, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку холодної води, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки розпломбування та пломбування.

Крім того, представником відповідача було повідомлено про те, що на сьогоднішній день КП "Вінницяоблводоканал" призупинено повірку засобів обліку холодної води до вирішення питання включення вказаних затрат до складу тарифу.

За приписами ч.1, 2 ст. 31 цього Закону порядок формування тарифів на кожний вид житлово-комунальних послуг другої групи (п. 2 ч. 1 ст. 14 цього Закону) визначає Кабінет Міністрів України. Виконавці/виробники здійснюють розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг і подають їх органам, уповноваженим здійснювати встановлення тарифів.

Так, з метою забезпечення єдиного для всіх регіонів підходу до формування тарифів у сфері житлово-комунальних послуг Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Згідно абз. 1 п. 24 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених постановою КМ України від 01.06.2011 № 869 "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги", витрати з проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, визначаються відповідно до укладених договорів між виконавцем та субпідрядником, який виконує зазначені послуги, з розрахунку на один квартирний засіб обліку води та теплової енергії і нараховуються щомісяця споживачеві у складі послуги залежно від кількості таких засобів обліку шляхом додавання плати за проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, до загальної вартості послуг.

За приписами ч. 3 ст. 28 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" порядок подання фізичними особами, що не є суб'єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов'язані з повіркою, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання.

Отже, проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки здійснюється за рахунок виконавця зазначених послуг, а витрати, понесені виконавцем, включаються у тариф на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та сплачуються споживачем щомісячно.

Відповідна правова позиція була визначена Вищим адміністративним судом України в Постанові від 07.02.2013 року № К/9991/29412/12. В постанові також вказано, що Постанова КМУ № 869 пройшла правову експертизу на відповідність вимогам Конституції України та, крім іншого, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність".

Що стосується моральної шкоди, то в цій частині, на думку суду, позов задоволенню не підлягає за недоведеністю.

Згідно ст.ст. 22, 23 ЦК України, особа, якій завдано збитки у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

В ч.1 ст. 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

З правової позиції Верховного Суду України від 9 вересня 2015 року, висловленій в постанові № 6-322цс15 вбачається, що у разі, якщо події, які породили цивільне право позивача на відшкодування моральної шкоди та стали підставою для звернення до суду з позовними вимогами, відбулися після 1 січня 2004 року, тобто після набрання чинності Цивільного кодексу України 2003 року, то такі позовні вимоги підлягають розгляду згідно з положеннями статей 1167, 1168цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Позивач не надав суду жодних доказів, які б підтверджували нанесення йому діями відповідача моральної шкоди, яка полягала в створенні нервових стресів, які викликали ускладнення його захворювань, які позивач переніс, а саме: інфаркт міокарду, стенокардію, гіпертонічну хворобу, рак сечового міхура, ускладення черевної аорти.

Таким чином, причинного зв'язку між оплатою повірки лічильника та ускладнення його захворювань не вбачається.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу.

Тому, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 до КП "Вінницяоблводоканал" про стягнення коштів та моральної шкоди не знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 22, 23, 1167 ЦК України, ст.ст. 19, 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", ст. 28 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність", п.п. 3, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" ст.ст. 10, 11, 57-60, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до КП "Вінницяоблводоканал" про стягнення коштів та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: