УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" квітня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Бурлай О.Б.,

представника відповідача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.10.2014 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

у с т а н о в и в :

16.03.2015 року відповідачка звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.10.2014 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, в якій просить скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку. Вимоги заяви мотивовано тим, що позивачка не з'явилась в судове засідання та не повідомила причини своєї неявки у зв'язку із тим, що під час розгляду справи вона перебувала за межами України і судової повістки про виклик до суду не отримувала, тому судова кореспонденція поверталась до суду з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання". Лише по приїзді до України їй стало відомо про наявність судової справи відносно неї і 04.03.2015 року представник заявниці зміг ознайомитись з матеріалами справи. Заявниця зазначає, що не погоджується з рішення суду, оскільки безпідставним, на думку заявниці, є дострокове звернення банку до суду. Заявниця не погоджується з доводами та аргументами банку і прагне надати суду свої заперечення проти позову при розгляді справи в загальному порядку та щоб її інтереси також представлялись при розгляді справи в суді.

Представник заявника в судовому зсіданні підтримала заяву про перегляд заочного рішення, просить її задовольнити і додатково пояснила суду, що під час розгляду справи заявниці дійсно не було в Україні, а після повернення, дізнавшись про наявність справи про стягнення заборгованості, вона звернулась за правовою допомогою. Представник вважає, що зачне рішення суду підлягає скасуванню також з тих підстав, що договір кредиту, як і договір іпотеки укладався за згодою тодішнього чоловіка заявниці ОСОБА_4, кредитні кошти були витрачені на купівлю квартири, при цьому стягнення заборгованості проводиться лише з відповідачки.

Представник ПАТ "Альфа-Банк" в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідачки, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення та додатки до неї, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання призначене на 10.10.2014 року відповідачка не з'явилась. До суду повернувся поштовий конверт з судовою повісткою адресованою відповідачу за місцем його реєстрації з відміткою поштового відділення "за закінченням встановленого строку зберігання", що відповідно до положень ч. 5 ст. 74 ЦПК України визнається належним врученням судового повідомлення. Тому враховуючи думку позивача, який у своєму письмовому клопотанні просив розглядати справу без його участі та не заперечував проти ухвалення у справі заочного рішення, суд провів заочний розгляд справи та ухвалив заочне рішення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, зі змісту ст. 232 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом одночасно двох обставин: відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, в даному випадку, суд не вбачає в заяві відповідачки та в поясненнях її представника посилань на конкретні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Доводи представника заявника про те, що на час отримання кредиту відповідачка перебувала у шлюбі і її тодішній чоловік надавав свою згоду на отримання кредиту, а стягнення заборгованості здійснене лише з відповідачки, не можуть бути підставою для скасування заочного рішення суду, оскільки позичальницею за договором кредиту є саме відповідачка і саме вона брала на себе зобов'язання по поверненню отриманих кредитних коштів.

Як роз'яснено у п. 25 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", положення статті 65 СК України щодо порядку розпорядження майном, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, регулюють відносини, які стосуються розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності подружжя, і не стосуються права одного із подружжя на отримання кредиту, оскільки кредитний договір є правочином щодо отримання у власність грошових коштів.

Крім того, банком не заявлялось жодних позовних вимог до колишнього чоловіка відповідачки, а обрання способу захисту порушених прав належить виключно позивачу.

Інших доказів, які б вказували на своє істотне значення для правильного вирішення справи, суду не надано, як і не здійснено посилання на них.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 228, 229, 231, 232 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.10.2014 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз'яснити відповідачу та її представнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -