Провадження № 2-6359/15
У Х В А Л А

/про залишення позовної заяви без руху/

13 серпня 2015 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Соломянський районний відділ Державної міграційної служби в м. Києві, Київська державна нотаріальна контора, про визнання права на житлову площу та усунення перешкод в користуванні власністю, вселення, -

ВСТАНОВИВ:

10.08.2015 позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому просить визнати за нею право на житлову площу в квартирі АДРЕСА_1, усунути перешкоди в користуванні вказаною житловою площею шляхом її вселення в спірну квартиру.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про те, що подана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Разом з цим, позовні вимоги ОСОБА_1 викладені не конкретно в п. 1 прохальної частини позову, оскільки не зазначено яке право, право власності чи право користування, вона просить визнати за нею.

Виходячи з цього, позивачці необхідно зазначити яке право, користування чи власності на спірну житлову площу, вона просить визнати за нею.

Якщо позивачка просить визнати за нею право власності на спірну житлову площею, то позивачці також необхідно зазначити на яку частину спірної квартири вона просить визнати за нею право власності.

Крім цього, якщо позивачка звертається до суду з вимогами про визнання права власності на спірну квартиру, тобто з вимогами майнового характеру, то вона повинна зазначити в позовній заяві ціну позову та сплатити судовий збір в передбаченому Законом України «Про судовий збір» розмірі.

Так, згідно ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» №20 від 22.12.1995р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

За таких обставин, позивачці (при умові, що вона просить визнати за нею право власності на спірне майно) необхідно зазначити в своїй позовній заяві суму позову, враховуючи норми зазначені вище, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та навести докази на її підтвердження.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, станом на день звернення позивачки до суду з позовом, становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3`654,00 грн.).

Позивачкою додано до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору лише в сумі 243,60 грн., що явно не відповідає 1% від ринкової вартості спірного майна.

Враховуючи вартість нерухомого майна в межах м. Києва, суд вважає, що судовий збір з позовних вимог майнового характеру позивачкою має бути сплачений виходячи з максимальної ставки в розмірі 3 654,00 грн..

За таких обставин позивачці, при умові, що вона звертається з вимогою майнового характеру - про визнання права власності на частину квартири, необхідно доплатити судовий збір в розмірі 2`641, 00 грн. = (3 654, 00 грн. - 243, 60 грн.) та надати суду оригінал відповідної квитанції.

Оплата судового збору повинна бути здійснена на р/р отримувача 312 122 067 000 10, утримувач коштів УДКСУ у Солом`янському районі м. Києва, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 380 50 812, Банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві, Код банку отримувача (МФО) 82 00 19 Код класифікації доходів бюджету 220 300 01, призначення платежу: 220 300 01; 050, «судовий збір», Солом`янський р.с., 02896762.

Якщо позивачка звільнена від оплати вказаних витрат вона повинна зазначити про це в позовній заяві та надати суду документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат. Якщо позивачка звертається до суду з вимогою про визнання за нею права користування житловою площею в спірній квартири, то судовий збір в сумі 243, 60 грн. сплачено нею правильно.

Позивачці також необхідно зазначити на якій підставі вона просить визнати за нею право користування спірним житловим приміщенням. Позивачкою не зазначено чи має вона зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання, за якою адресою та з якого часу. Позивачкою не зазначено чи зареєстрована вона за спірною адресою, з якого часу та якими доказами підтверджується вказана обставина.

Якщо позивачка звертається до суду з вимогою про визнання за нею права власності на спірну квартиру, то вона має зазначити на яку частину спірної квартири та на якій підставі вона просить визнати за нею право власності на спірну квартиру.

Виходячи з цього, позивачу необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог та зазначити докази на підтвердження кожної обставини на яку він посилається як на підставу своїх вимог.

Виходячи з наведеного вище, суддя дійшла висновку про те, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху і надати позивачеві термін для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, шляхом подання позовної заяви в новій редакції, та роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків в зазначений судом строк заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: