Справа № 404/7469/15-ц
Номер провадження 2/404/4108/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, про продовження ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини після смерті батька, ОСОБА_4, померлого 12.04.2000 року, в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили; визнання за ОСОБА_1 право власності на квартиру № 48, розташовану за адресою: м. Кіровоград, вул. Металургів, 5-А в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, померлого 12.04.2000 року.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Як розяснено постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В позовній заяві не зазначено про наявність постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. До позовних матеріалів подано роз?яснення нотаріуса, що не є достатнім при вирішення спорів про визнання права власності на спадкове майно.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В пункті 2 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 487,20 грн.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. Проте, в порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру.

В пункті 2 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України встановлено визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно або витребування майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

В порушення зазначених норм позивачем невірно визначено ціну позову в розмірі 45955,25 грн., оскільки до позовної заяви додано звіт про оцінку майна, з якого вбачається, що вартість квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 станом на 25.09.2015 року становить 183821,00 грн., що в свою чергу впливає на повноту сплати судового збору за вимогу майнового характеру.

Таким чином, до позовної заяви застосовуються наслідки статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, згідно якої, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві зазначити про докази відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, визначити ціну позову та доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», тобто 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка