Номер провадження 2/754/847/15
РІШЕННЯ

Іменем України

25.02.2015 Деснянський районний суд м.Києва в складі :

головуючого судді Мальченко О.В.

при секретарі Яремус-Байсановій А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, 3-я особа : Публічне акціонерне товариства Комерційний банк « ПриватБанк » про звільнення майна з-під арешту ,

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача , посилаючись на те , що він є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі -продажу від 15.10.2013 р. У жовтні 2014 р. йому стало відомо, що на квартиру накладено арешт постановою державного виконавця відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві в ході виконавчого провадження № 44274239 . Боржником у вказаному виконавчому провадженні є інша особа , а саме ОСОБА_3 , яка була попереднім власником зазначеної квартири . Накладення арешту на квартиру перешкоджає йому вільно володіти , користуватися та розпоряджатися належними йому майном.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали з обставин, що викладені у позовній заяві , просили звільнити з- під арешту нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1, яка належить позивачу на праві власності та стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору .

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав , пояснив , що арешт на квартиру АДРЕСА_1 був накладений в ході проведення виконавчих дій на підставі виконавчого листа , який був виданий Деснянським районним судом м. Києва про звернення стягнення на предмет іпотеки . Інформації про зміну власника квартири державний виконавець не мав .

23.12.2014 р. за клопотанням представника ПАТ Комерційний Банк « ПриватБанк» ОСОБА_4 до участі в справі в якості 3-ої особи , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору , судом було притягнуто ПАТ Комерційний Банк « ПриватБанк» . В судовому засіданні представник 3-ої особи пояснив , що попередній власник спірної квартири - ОСОБА_3 являється боржником ПАТ Комерційний Банк « ПриватБанк» . Квартира АДРЕСА_1 являлась предметом іпотеки та була реалізована на прилюдних торгах , які були оскаржені та визнані недійсними . Укладений між позивачем та переможцем торгів договір купівлі-продажу є нікчемним .

Вислухавши пояснення сторін , дослідивши матеріали справи , оглянувши матеріали виконавчого провадження № 44274239 суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного .

Судом встановлено , що 15.10. 2013 р. між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_5 був укладений договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ( а.с. 8-11 ) .

З встановлених по справі обставин вбачається , що квартира АДРЕСА_1 була набута продавцем на прилюдних торгах , які відбулися 22.11.2012 р. з реалізації арештованого нерухомого майна ( предмета іпотеки) , яке належало ОСОБА_3 ( а.с. 18-21 ) .

З оглянутих в судовому засіданні матеріалів виконавчого провадження № 44274239 та пояснень представника відповідача - головного державного виконавця відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві Данилюка Р.В. вбачається , що 06.08.2014 р. ним , було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження на підставі виконавчого листа № 2-4729/11 виданого 16.04.2014 р. Деснянським районним судом м. Києва про звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_3

13.10.2014 р. головним державним виконавцем відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві Данилюком Р.В. було винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження , відповідно до якої було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 ( а.с. 16 ) .

22.10.2014 р. позивач звернувся до відповідача з заявою про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1 .

Листом від 12.11.2014 р. головний державний виконавець відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві Данилюк Р.В. повідомив позивача про те , що у відповідності до ст.. 60 Закону України « Про виконавче провадження » позивач має звернутись до суду з позовом про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту .

24.11.2014 р. головним державним виконавцем відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві Данилюком Р.В. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачеві з тих підстав , що предмет іпотеки квартира , яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 на праві власності ОСОБА_3 не належить .

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння , користування та розпорядження своїм майном .

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє , користується , розпоряджається своїм майном на власний розсуд .

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним . Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні .

Згідно з ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном .

У пункті 5 Постанови Пленуму ВССУ № 5 від 07.02.2014 р. « Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що вирішуючи питання про правомірність набуття права власності , суд має враховувати, що воно набувається на підставах, які не заборонені законом, зокрема на підставі правочинів. При цьому діє презумпція правомірності набуття права власності на певне майно, яка означає, що право власності на конкретне майно вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК). Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Проте, якщо права на нерухоме майно підлягають державній реєстрації, то право власності у набувача виникає з дня такої реєстрації відповідно до закону (стаття 334 ЦК) та з урахуванням положення про дію закону в часі на момент виникнення спірних правовідносин (стаття 5 ЦК). До державної реєстрації права власності за новим набувачем покупець за договором про відчуження майна, виконаним сторонами, не має права розпоряджатися цим майном, оскільки право власності на нього зберігається за продавцем, проте має право на захист свого володіння на підставі статті 396 ЦК. При цьому слід мати на увазі, що після оплати вартості проданого майна і передання його покупцеві, але до державної реєстрації переходу права власності, продавець також не має права ним розпоряджатися, оскільки це майно є предметом виконаного продавцем зобов'язання, яке виникло з договору про відчуження майна (пункт 1 частини першої статті 346 ЦК), а покупець є його законним володільцем.

Виходячи з вищевикладеного , на час звернення позивача до суду , останній є власником квартири АДРЕСА_1 , яка набута ним на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. Право власності позивача на зазначену квартиру зареєстровано в порядку визначеному ст. 334 ЦК України .

Наявні в справі матеріали не спростовують обгрунтованість вимог позивача та не містять доказів , які б свідчили про неправомірність набуття ним права власності на вищезазначену квартиру , визнання недійсною угоди на підставі якої зазначена квартира була набута позивачем або витребування останньої у визначеному законодавством порядку на користь інших осіб .

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп .

На підставі викладеного , керуючись ст. ст. 10.11,60,88, 212-215 ЦПК України ,суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити .

Звільнити з-під арешту належне на праві власності ОСОБА_1

нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , який був накладений державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві 13.10.2014 р.

Стягнути з Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп .

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м.Києва протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення . Особи , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення .

Суддя :

.