Справа № 278/2558/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
20 жовтня 2015 року, Житомирський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Зубчук І.В.
секретаря с/з ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність, -
Позивач в судове засідання не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав повністю з підстав зазначених в ньому.
Відповідач належним чином повідомлявся про час і місце розгляду справи. Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, на підставі вимог ст.ст.158, 169, 224 ЦПК України.
З огляду на зазначене суд не вбачає перешкод у судовому розгляді справи.
Вивчивши матеріали справи, судом були встановлені наступні факти.
В строк до 15 липня 2015 року відповідач суму позики не повернув, чим порушив взяті на себе зобовязання за договором позики.
Згідно ст.526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Згідно ст.1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Частиною 1 ст.1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, того самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 590 ЦК України). Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов'язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 2 ст. 590 ЦК України). У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (ч. 1 ст. 33 Закону України "Про іпотеку"). Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (ч. 3 ст. 33 Закону України "Про іпотеку").
Аналіз зазначених правових норм матеріального закону дає підстави суду дійти висновку про задоволення позову виходячи з наступного. Відповідачем умови укладеного договору позики не виконані, кошти вчасно не повернуті, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
При подачі позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судових витрат повязаних зі сплатою судового збору в розмірі 320,60 грн. та витрат повязаних з розміщення оголошення у пресі в розмірі 240 грн., які суд стягує з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст.525, 526, 527, 625, 1046 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 209, 212, 214-215, 224 ЦПК України, Законом України «Про іпотеку», суд, -
Позовну заяву ОСОБА_2 задовольнити.
Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати за розгляд даної цивільної справи в розмірі 320 грн. та 240 грн. витрат за розміщення оголошення в пресі.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області протягом десяти днів з дня його проголошення через Житомирський районний суд Житомирської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: