Провадження № 2/760/7819/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 жовтня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут», про визнання наказу незаконним,

в с т а н о в и в:

12.10.2015 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут», про визнання наказу незаконним.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

Однак, у позовній заяві не обґрунтовано залучення до участі у справі відповідачем керівника юридичної особи ОСОБА_2, який при накладенні дисциплінарного стягнення діяв у межах своїх повноважень та від імені юридичної особи; не зазначено, яке відношення до притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності має ОСОБА_3 і які саме дії з його боку стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначив третьою особою Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут».

З аналізу статті 35 ЦПК випливає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - це особи, які вступають у справу для захисту власних суб'єктивних інтересів, оскільки майбутнє рішення суду може вплинути на їх права і обов'язки стосовно однієї зі сторін.

При цьому позивач у позовній заяві не обґрунтував, які саме власні суб'єктивні інтереси третьої особи зачіпаються, та яким чином рішення у цій справі може вплинути на її права і обов'язки.

Крім вищезазначеного, позивач не обгрунтував з яких підстав та за які протиправні дії, з точки зору адміністрації, позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності; підстави незаконності наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності; який матеріально-правовий спір з приводу притягнення до дисциплінарної відповідальності виник між позивачем та відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3; які трудові права позивача порушено відповідачами і яким чином він просить захистити свої порушені права; а також позивач не зазначив докази на підтвердження вищевказаних обставин.

Частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

З 01.09.2015 Закон України «Про судовий збір» діє у новій редакції.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 цього Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Із статті 5 вищезазначеного Закону, яка визначає пільги щодо сплати судового збору, виключено пункт, який встановлював, що від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів за іншими вимогами, що випливають з трудових відносин.

Зі змісту позовної заяви випливає, що позивач просить визнати незаконним наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, позивачу належить сплатити судовий збір.

У задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору належить відмовити, оскільки позивач не обгрунтував зазначене клопотання, не вказав підстави для відстрочення сплати судового збору та не зазначив докази на підтвердження цих обставин.

Оскільки позивач пред'являє одну вимогу немайнового характеру, то розмір судового збору складає 487,20 грн.

Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок № 0010, утримувач коштів ГУДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу 22030001; 050, «судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання нової, належним чином оформленої, позовної заяви та належного доказу сплати судового збору.

Керуючись статтями 82, 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Київський крематорій», ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут», про визнання наказу незаконним - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко