Справа № 305/1721/15-ц
Провадження по справі № 2/305/975/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2015 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря - Вербещук В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1, який діє, як представник за дорученням в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Рахівської міської ради, треті особи без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в особі сектору державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, Управління Держгеокадастру у Рахівському районі Закарпатської області, Органопіки та піклування Рахівської районної державної адміністрації про визнання права власності на частку в сіпільній сумісній власності та частку в спадковому майні в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, який діє, як представник за дорученням в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 звернувся в суд з позовом до Рахівської міської ради, треті особи без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в особі сектору державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, Управління Держгеокадастру у Рахівському районі Закарпатської області, Органопіки та піклування Рахівської районної державної адміністрації про визнання права власності на частку в сіпільній сумісній власності та частку в спадковому майні в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що після смерті ОСОБА_6, який помер 13 липня 2014 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видано відділом реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, та про що зроблено відповідний актовий запис про смерть у Книзі реєстрації смертей № 104 від 18.07.2014 року, залишилося, як спадкове майно земельна ділянка цільове призначення якої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Дана земельна ділянка що, розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41 кадастровий номер :11:002:0006, площею 0,0549 га. Даний факт підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 06.05.2014 року. У спільному шлюбі в подружжя ОСОБА_6 та ОСОБА_2 народилося троє дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 07.03.2004 року та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2. У звязку з постійним зловживанням спиртними напоями та систематичними сварками в сімї, які інколи завершувалися рукоприкладством щодо своєї дружини та своїх дітей, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 було розірвано згідно рішення Рахівського районного суду № 305/772/14-ц від 20.05.2014 року. ОСОБА_6 та ОСОБА_2 розробляли технічну документацію із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують права власності на земельну ділянку. Дана технічна документація була розроблена та затверджена рішенням № 743 від 17.07.2009 року Рахівською міською радою, на підставі цього ж рішення вищезазначена земельна ділянка була передана безоплатно ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у спільну сумісну власність. ОСОБА_6 та ОСОБА_2 мали всі необхідні документи для реєстрації майна в реєстраційній службі Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області, а саме: рішення міської ради від 17.07.2009 року про затвердження технічної документації із землеустрою згідно вищезазначена земельна ділянка була передана їм у спільну сумісну власність; витяг з Державного земельного кадастру від 06.05.2014 року, відповідно до якого земельна ділянка зареєстрована в Державному земельному кадастрі та їй присвоєний наступний кадастровий номер: :11:002:0006; документи, що посвідчують особу власників. Однак, за своє життя ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не оформили право власності на земельну ділянку та не зареєстрували її в установленому законом порядку. Дану дію не було здійснено у звязку з постійними сімейними проблема, та систематичним зловживанням алкоголем ОСОБА_6, що згодом призвело до його смерті. З метою здійснення реєстрації земельної ділянки 19.05.2015 року ОСОБА_2 звернулася з заявою до реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області. Однак, реєстрацію даної земельної ділянки не було здійснено. При цьому, листом реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області 45/07.3-14 від 20.05.2015 року їй було доведено до відома, що відповідно до законодавства у сфері державної реєстрації прав та програмного забезпечення Державного реєстру прав дозволяє отримувати заяви як від усіх співвласників одночасно, так і від кожного із співвласників окремо, крім випадків проведення державної реєстрації права спільної часткової власності з видачою свідоцтва про право власності на нерухоме майно, а також проведення державної реєстрації права спільної сумісної власності. Тобто, якщо частка співвласника у спільній власності визначена, то такий співвласник має право подати як самостійно заяву про державну реєстрацію прав щодо своєї частки у праві спільної власності, так і спільно з іншими співвласниками заяву про державну реєстрацію прав щодо спільної власності. Та розяснено, про можливість звернення до суду з позовом про визнання права власності на частку в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку. Враховуючи вищенаведене ОСОБА_2 яка є співвласником земельної ділянки фактично позбавлена можливості провести державну реєстрацію права власності оскільки така дія можлива тільки при наявності обидвох співвласників. Після смерті ОСОБА_6, з метою отримання правовстановлюючих документів на спадкове майно, ОСОБА_2, як законний представник своїх неповнолітніх дітей, що являються спадкоємцями за законом покійного батька, звернулась до Рахівської державної нотаріальної контори, про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, нотаріусом у вчиненні цієї дії було відмовлено в звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Спадщину на спадкове майно фактично прийняли діти померлого - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 07.03.2004 року та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 меш. м. Рахів, вул. Красне Плесо, 60, які на час смерті батька, спільно проживали разом з ним. Даний факт підтверджується записом про реєстрацію ОСОБА_6 у будинкові книзі будинку за адресою м. Рахів, вул. Красне Плесо, 60. Та підтверджуючою довідкою ГУ ДМС у Рахівському районі № 1679 від 02.09.2015 року. Таким чином діти померлого ОСОБА_6, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 07.03.2004 року та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 являються спадкоємцями свого покійного батька у першій черзі спадкування за законом, на ? частину яка фактично належала померлому що становить 1/6 частину земельної ділянки кожному спадкоємцю. На підставі наведеного просив визнати за ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканкою м. Рахів, вул. Красне Плесо, 60, Рахівського району Закарпатської області право власності на ? частину земельної ділянки що, розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41 кадастровий номер :11:002:0006, площею 0,0549 га. Визнати за ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4, за ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 та за ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на земельну ділянку що, розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41 кадастровий номер :11:002:0006 площею 0,0549 га. в рівних частках, - по 1/6 частині за кожним.

Позивачі, ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5, в судове засідання не з"явилися, однак їхній представник ОСОБА_1 надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві. На задоволенні позову наполягає.

Представник відповідача, Рахівської міської ради, в судове засідання не з'явився, однак міський голова, ОСОБА_8, надіслав заяву, в якій просив розглянути справу без їхнього представника. Рішення по даній справі залишають на розгляду суду.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, Рахівського РУЮ, в особі сектору державної реєстрації речових прав на нерухоме майно в судове засідання не з'явився, однак начальник реєстраційної служби ОСОБА_9, надав суду заяву про розгляд справи без участі представника реєстраційної служби, позовні вимоги залишають на розсуд суду, відповідно до чинного законодавства.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору управління держгеокадастру у Рахівському районі Закарпатської області в судове засідання не з'явився, однак голова комісії з реорганізації управляння Держземагенства, ОСОБА_10 надіслав заяву, в якій просив розглянути справу без участі їхнього представника. Вирішення позовних вимог залишають на розсуд суду.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, органу опіки та піклування Рахівської РДА, в судове засідання не з»явився, однак їхній представникКарабчук С.А., надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до положень частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідачем у справі являється особа, діями якої порушуються права та інтереси відповідача.

Судом встановлено, що за період перебування у шлюбі позивачкою ОСОБА_2 та її нині покійним чоловіком ОСОБА_6 було виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, що розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41, кадастровий номер: :11:002:0006, площею 0,0549 га. Дана технічна документація була розроблена та затверджена рішенням № 743 від 17.07.2009 року Рахівської міської ради, на підставі цього ж рішення вище зазначена земельна ділянка була передана безоплатно ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у спільну сумісну власність.

У відповідності до ч. 1 ст. 368 Цивільного кодексу України, - спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_6 мали всі необхідні документи для реєстрації майна в реєстраційній службі Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області, однак не оформили право власності на земельну ділянку та не зареєстрували її в установленому законом порядку у зв»язку з розірванням шлюбу та в подальшому, смерті гр.. ОСОБА_6

Звернення позивачки до суду з вимогою визнання права власності на ? частину земельної ділянки зумовлене порушенням її прав на отримання власності згідно листа реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області 45/07.3-14 від 20.05.2015 року їй було доведено до відома, що відповідно до законодавства у сфері державної реєстрації прав та програмного забезпечення Державного реєстру прав дозволяє отримувати заяви як від усіх співвласників одночасно, так і від кожного із співвласників окремо, крім випадків проведення державної реєстрації права спільної часткової власності з видачою свідоцтва про право власності на нерухоме майно, а також проведення державної реєстрації права спільної сумісної власності. Тобто, якщо частка співвласника у спільній власності визначена, то такий співвласник має право подати як самостійно заяву про державну реєстрацію прав щодо своєї частки у праві спільної власності, так і спільно з іншими співвласниками заяву про державну реєстрацію прав щодо спільної власності. Та розяснено, про можливість звернення до суду з позовом про визнання права власності на частку в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку.

Відповілдно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право приватної власності є непорушним.

Згідно положеннь ч.ч. 1,2 статті 370 ЦКУ співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

У відповідності до ч. 5 ст. 89 Земельного кодексу України поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Окрім того, відповідно до пункту г. частини 1 статті 87 Земельного кодексу України право спільної часткової власності на земельну ділянку може виникати за рішенням суду.

У зв»язку з наведеним, суд приходить до висновку про те, що ? частина земельної ділянки належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 відповідно до чинного законодавства. Однак, враховуючи неможливість проведення державної реєстрації права власності та отримання свідоцтва на власну частку земельної ділянки, суд вважає що позовна вимога про визнання за позивачкою права власності на ? частину земельної ділянки, що розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41, кадастровий номер: :11:002:0006, площею 0,0549 га, підлягає задоволенню.

Також судом встановлено, що 13 липня 2014 року помер громадянин ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видано відділом реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, та про що зроблено відповідний актовий запис про смерть у Книзі реєстрації смертей № 104 від 18.07.2014 року

Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, в тому числі і на 1/2 частину земельної ділянки, що розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41, кадастровий номер: :11:002:0006, площею 0,0549 га.

Оскільки спадщина на за померлим ОСОБА_6 відкрилася 13 липня 2014 року то дані цивільні правовідносини слід врегульовувати положеннями Книги шостої "Спадкове право" ЦК України (в редакції 2004 року).

Згідно ст. ст. 1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

З матеріалів справи, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_6 спадкоємцями першої черги за законом являється його діти, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, що стверджується свідоцтвами про народження серії І-ТП №325892 від 26.01.2002 року, серії 1-ФМ №171207 від 25 березня 2004 року та серії 1-ФМ №246378 від 18 липня 2014 року.

Звернення позивачки, як законного представника своїх неповнолітніх дітей до суду з вимогою визнання права власності на спадкове майно зумовлене порушенням прав її неповнолітніх дітей на отримання власності в порядку спадкування згідно відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в їхню користь, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на право власності на земельну ділянку.

При вирішенні спорів щодо спадкування права власності на нерухоме майно звертається увага на зміну редакції ч. 4 ст. 331 і ч. 4 ст. 334 ЦК та інших норм цивільного законодавства і застосовується редакція закону, яка діяла на час виникнення права у самого спадкодавця та на час відкриття спадщини.

Стаття 1268 ЦК України проголошує, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Судом встановлено, що діти померлого ОСОБА_6 - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 07.03.2004 року та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2, позивачі по справі прийняли спадщину після смерті свого батька, оскільки на час відкриття спадщини постійно з им проживали. Даний факт підтверджується записом про реєстрацію ОСОБА_6 у будинковій книзі будинку за адресою м. Рахів, вул. Красне Плесо, 60. Та підтверджуючою довідкою ГУ ДМС у Рахівському районі № 1679 від 02.09.2015 року.

Згідно п. г ч. 1 ст. 81 ЗК України громадяни набувають право власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.

За приписами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Таким чином, враховуючи, що позивачі по справі є спадкоємцями першої черги спадкування за законом, вони прийняли спадщину, майнового спору з приводу спадкування не існує, відповідачем позов не заперечено, суд вважає, що позовні вимоги позивачів обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканкою м. Рахів, вул. Красне Плесо, 60, Рахівського району Закарпатської області право власності на ? частину земельної ділянки, що розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41, кадастровий номер: :11:002:0006, площею 0,0549 га.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5 та за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на земельну ділянку що, розташована в м. Рахів, по вул. Красне Плесо, 41 кадастровий номер :11:002:0006 площею 0,0549 га. в рівних частках, - по 1/6 частині за кожним.

Витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуюча: Бліщ О.Б.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Бліщ О.Б.