У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивачки - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ у натурі частки із майна, що є у спілій частковій власності, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

В судовому засіданні представником позивачки заявлено клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи з метою з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань в галузі науки, техніки, зокрема для визначення можливості виділу частки в квартирі, що є предметом спору.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відповідача, відповідно до вимог ст. 169 ЦПК України.

Вислухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що предметом спору між сторонами у справі є виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, а саме частки квартири АДРЕСА_1 (а.с.1-4, 10-13).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачкою в обґрунтування своїх позовних вимог надано до суду, зокрема Висновок № 0681 експертного будівельно-технічного дослідження від 09.12.2010 року, згідно якого розподіл приміщень квартири АДРЕСА_1 можливий в частках наближених до ідеальних (а.с. 27-35).

Стаття 60 ЦПК України визначає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Згідно ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Статті 58, 59 ЦПК України дають визначення належним та допустимим доказам.

Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Аналізуючи зазначені норми чинного цивільно-процесуального закону України, суд приходить до висновку, що одним із належних та допустимих доказів для правильного вирішення справи, яка розглядається в даному судовому засіданні зважаючи на предмет спору буде саме висновок судової експертизи виходячи з усіх обставин справи. Наданий же позивачкою Висновок № 0681 експертного будівельно-технічного дослідження від 09.12.2010 року, не є належним доказом в розумінні ст. 58 ЦПК України, який однозначно доводить вимоги позивачки та може бути оцінений судом в сукупності з іншими доказами по справі.

Стаття 143 ЦПК України визначає, що для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 144 ЦПК України, експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави та строк для проведення експертизи; з яких питань потрібні висновки експертів, ім'я експерта або найменування експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; об'єкти, які мають бути досліджені; перелік матеріалів, що передаються для дослідження, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

Оцінивши в сукупності надані докази, а також врахувавши встановлені в судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивачки знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства, оскільки дійсно для підтвердження або спростування позовних вимог позивачки, необхідними є спеціальні знання в галузі науки і техніки, і призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи сприятиме правильному вирішенню спору по суті та винесенню законного і обґрунтованого рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 27, 57, 61, 143, 144, 149, 168 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Призначити по цивільній справі № 758/12519/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Яка дійсна ринкова вартість квартира АДРЕСА_1?

2. Чи можливий розподіл приміщень квартири АДРЕСА_1 в частках 1/2 і 1/2, якщо так, то запропонувати варіанти їх розподілу, що будуть відповідати ідеальним або наближеним до ідеальних часткам кожного із співвласників?

Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6, яким направити матеріали цивільної справи.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність відповідно до вимог ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_2.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко