Справа № 758/5571/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ларіонової Н. М. ,

при секретарі - , Матіос А.О., Малявко І.І.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника співвідповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення (родинних відносин), та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2015 року заявник звернувся до суду з позовом до Подільської районної у м.Києві ради, третіх осіб: ОСОБА_2, Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, відділу РАЦС Подільського РУЮ, в якому просить оголосити померлим ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати той факт, що позивач є рідним братом ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2., та дядьком ОСОБА_7., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та дядьком ОСОБА_5, а також визнати за позивачем право власності на спадкове майно - 2/3 частини квартири АДРЕСА_1.

Ухвалою від 18.05.2015 р. вищевказаний позов був залишений без руху.

На виконання зазначеної вище ухвали позивач подав уточнену позовну заяву до Подільської районної у м.Києві ради, третіх осіб: ОСОБА_2, Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме той, що позивач є рідним братом ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2., та дядьком ОСОБА_7., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та дядьком ОСОБА_5, а також визнати за позивачем в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно - 2/3 частини квартири АДРЕСА_1. Позов мотивує тим, що позивач мав рідну сестру ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4., яка 02.05.1974 р. уклала шлюб з ОСОБА_8, що був зареєстрований Піщянською сільською радою Овруцького району Житомирської області. Після реєстрації шлюбу сестра прийняла прізвище ОСОБА_6. У шлюбі у сестри народилися діти: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5 Факт народження ОСОБА_5 підтверджується копією свідоцтва про його народження серії НОМЕР_1, виданого Піщянською сільською радою Овруцького району Житомирської області, актовий запит №36. Після народження сина ОСОБА_5 сестра з чоловіком переїхала на постійне місце проживання в м. Київ. 26.04.1984 року сестра ОСОБА_6 розірвала шлюб з ОСОБА_8. 08.02.1989 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_2 і прийняла його прізвище ОСОБА_6. 04.02.1992 року шлюб між ОСОБА_6 і ОСОБА_2 був розірваний. ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_6 померла, а ІНФОРМАЦІЯ_3 помер і племінник позивача - ОСОБА_7. Після смерті сестри та племінника залишилось спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_1. Позивач, спадкоємець за законом, вчасно подав до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, однак нотаріус видати свідоцтво по право на спадщину не може, оскільки відсутні всі правовстановлюючі документи, які б підтвердили родинні відносини з сестрою та племінником. Крім цього, в нотаріальній конторі позивачу стало відомо, що племінник ОСОБА_7 на день смерті мав прізвище «ОСОБА_7», а його по-батькові було «ОСОБА_7». Також нотаріус заявнику повідомила, що спадкова квартира була приватизована на трьох: сестру та її двох синів -ОСОБА_5 та ОСОБА_7. Кожен із них мав право власності на 1/3 частину квартири. Позивачу також стало відомо, що ОСОБА_2 успадкував частину квартири після смерті ОСОБА_7 та останньому видано Чотирнадцятою КДНК свідоцтво про право на спадщину на частину квартири після смерті ОСОБА_7. Позивач претендує на 2/3 частин квартири: після покійної сестри ОСОБА_6 (1/3) та зниклого племінника ОСОБА_5 (1/3), який знаходиться в розшуку з 25.09.2013 року та відносно якого позивач подав окрему заяву про оголошення його померлим. З документів, які могли б підтвердити родинні відносини, у позивача є тільки свідоцтво про народження. Перший чоловік сестри - ОСОБА_8, який міг би надати документи на підтвердження родинних відносин, помер. У зв'язку з цим, позивач звертався до відділу РАЦС Овруцького РУЮ із заявою надати йому актовий запис про народження ОСОБА_6, також звертався до Відділу РАЦС Подільського РУЮ у м. Києві з проханням надати йому актовий запис про народження ОСОБА_7, актовий запис про зміну прізвища та по-батькові племінника з «ОСОБА_7» на «ОСОБА_7», актовий запис про розірвання шлюбу ОСОБА_6 з ОСОБА_8, актовий запис про шлюб ОСОБА_6 з ОСОБА_2 та актовий запис про розірвання шлюбу між ОСОБА_6 та ОСОБА_2. Однак будь-яких документів заявнику надано не було, що підтверджується листами №559/3-51 від 22.02.2014 року та № 528,02-17 від 19.02.2014 р. причиною цього є конфіденційність інформації, яку не можуть йому надати, так як у позивача відсутні документи, які б підтвердили родинні відносини.

Представник позивача (за довіреністю) ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та дала пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам, додавши, що рішення по справі за заявою ОСОБА_4 про оголошення ОСОБА_5 померлим до теперішнього часу судом не виносилося. Свідоцтво про право на спадщину, яке видано співвідповідачу по справі ОСОБА_2. державним нотаріусом в листопаді 2014 р., у встановленому законом порядку позивачем не оспорювалося. Наполягає, що позивач, як спадкоємець за законом після смерті рідної сестри та племінника, має право на частку в спірній квартири. Наполягала, що саме територіальна громада в особі органа місцевого самоврядування повинна бути відповідачем у справі та заперечувала проти заміни органу місцевого самоврядування на ОСОБА_2 та його притягнення до участі в справі в якості відповідача.

Представник співвідповідача ОСОБА_2, залученого до участі в справі як такого із виключенням з числа третіх осіб ухвалою від 10.07.2015 р., (за довіреністю) ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що для встановлення факту родинних відносин необхідно призначати генетичну експертизу. Вимоги при визнання права власності в порядку спадкування позивач взагалі не має права заявляти, оскільки племінник позивача - ОСОБА_5 є живим, позивач безпідставно звернувся до суду про оголошення його померлим, судове рішення про це не виносилося, тому і спадщина після його смерті не відривалася. Крім того, співвідповідачу ОСОБА_2. з листопада 2014 р. на підставі свідоцтва про право на спадщину, отриманого після смерті сина ОСОБА_7., правомірно належить 1/2 частина спірної квартири. Також додав, що позивач вже тривалий час звертається по різних судах зі своїми незаконними вимогами та намагається безпідставно визнати право власності на частку квартири.

Представник відповідача - Київської міської ради, притягнутого до участі в справі в зв'язку з заміною неналежного відповідача (Подільської районної у м.Києві ради) ухвалою від 10.07.2015 р., будучи повідомленим про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Представник третьої особи - Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, приходить до таких висновків.

Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 11.08.2014 р. було скасоване рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 29.04.2014 р. по цивільній справі № 286/1333/14-ц, розглянутої в порядку окремого провадження, за заявою ОСОБА_4, заінтересована особа: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2, яким було оголошено померлим ОСОБА_5 та встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_4. та ОСОБА_6, між ОСОБА_4. та ОСОБА_5. і ОСОБА_7. Вказаною ухвалою суду апеляційної інстанції ця заява ОСОБА_4 залишена без розгляду в зв'язку з наявністю спору між ОСОБА_4. та ОСОБА_2. щодо спадкового майна - квартири АДРЕСА_1, та роз'яснено право на звернення в порядку позовного провадження.

Яке вбачається з ухвали Брусилівського районного суду Житомирської області від 28.11.2014 р. по цивільній справі № 275/829/14-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, заінтересованої особи: Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори про оголошення особи померлою та встановлення факту родинних відносин, суд прийшов до висновку про повернення позивачу саме справи для подачі позову до Подільського районного суду м.Києва.

Як вбачається з ухвали Подільського районного суду м.Києва від 10.03.2015 р. по цивільній справі № 758/172/15-ц від 10.03.2015 р., заява ОСОБА_4 до ОСОБА_2, заінтересована особа: Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори про оголошення особи померлою та встановлення факту родинних відносин на підставі ст.121 ЦПК України була залишена без руху для усунення недоліків та, відповідно до ухвали від 08.06.2015 р. повернута ОСОБА_4. в зв'язку з їх не усуненням у встановлений судом строк.

Вирішуючи позовні вимоги про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд виходить з такого.

Із свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 (а.с.9) вбачається, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_6, його батьками записані: батько -ОСОБА_9, мати -ОСОБА_10.

Із листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану Овруцького районного управління юстиції у Житомирській області та листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві вбачається, що ОСОБА_4. відмовлено у наданні інформації про шлюб ОСОБА_8 та ОСОБА_6 та народження - ОСОБА_6, а також копій актових записів, оскільки це є конфіденційна інформація і розголошенню не підлягає.

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_6 народилася, ІНФОРМАЦІЯ_4, її батько - ОСОБА_9, мати - ОСОБА_10.

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб 02 травня 1974 року між ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 було зареєстровано шлюб, після одруження прізвище -ОСОБА_6.

Згідно повідомлення відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві 26.04.1984 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві зареєстровано розірвання шлюбу між ОСОБА_8 та ОСОБА_6.

Як вбачається із запису акту про укладання шлюбу 08.02.1989 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 було укладено шлюб, після одруження прізвище дружини - ОСОБА_6. Згідно запису акту про розірвання шлюбу даний шлюб було розірвано 04.02.1992 року.

Із свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 вбачається, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1, його батьками записані: мати -ОСОБА_6 та батько -ОСОБА_8.

Із актового свідоцтва про народження ОСОБА_7 актового запису акта про народження вбачається, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_5, його батьками записані: мати - ОСОБА_6 та батько -ОСОБА_2.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_11. показав, що він є рідним братом позивача по справі ОСОБА_4 та померлої сестри ОСОБА_6, яка до шлюбу мала прізвище ОСОБА_6, а в першому шлюбу - ОСОБА_6. ОСОБА_7 та ОСОБА_5 - це сини ОСОБА_6. Після смерті сестри він та позивач зверталися до нотаріуса за прийняттям спадщини.

Свідок ОСОБА_12. у судовому засіданні показав, що являється двоюрідним братом позивача та ОСОБА_6. Стверджує той факт, що ОСОБА_4 та ОСОБА_6 є рідним братом та сестрою. У ОСОБА_6 було два сини _ ОСОБА_5 та ОСОБА_7. З першим чоловіком ОСОБА_6 - ОСОБА_8. він ходив до одного класу. З ОСОБА_8. з часом розлучилася та вийшла заміж за ОСОБА_7. Її перший чоловік також помер. ОСОБА_5 останній раз приїзджав у село в 2008 році. ОСОБА_7 не бачив.

Свідок ОСОБА_13 у судовому засіданні стверджує той факт, що позивач ОСОБА_4 та ОСОБА_6 є рідним братом та сестрою. У них іще є брат ОСОБА_11, який проживає в Республіці Білорусь, і з яким він постійно підтримує зв'язок. Років 6-7 тому назад він бачив ОСОБА_5, коли був на овочевій базі. Підтримували з ним відносини як земляки. Він разом із ОСОБА_11 в 2012 році їздили на квартиру де проживав ОСОБА_5. Достукавшись до ОСОБА_7 вони його запитали де ОСОБА_5, на що той відповів, що у селі. Однак на їх запитання в якому селі, спеціально нічого не говорив.

У суду не має підстав стави під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Даних про їхню заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об"єктивно підтверджуються і не суперечать іншим представленим доказам.

Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що позивач по справі ОСОБА_4 та ОСОБА_6 (до шлюбу ОСОБА_6, в першому шлюбі ОСОБА_6) є рідними братом та сестрою, оскільки по наданих та отриманих з органів РАЦС документах встановлено співпадання всіх даних, в т.ч. прізвища, батьків. Тому, як наслідок цього, ОСОБА_4 є рідним дядьком синів сестри ОСОБА_6 - ОСОБА_5 та ОСОБА_7.

Встановлення вказаного факту має для позивача юридичне значення, а саме: вирішення питання про можливість оформлення свої спадкових прав.

Таким чином, позовні вимоги в частині встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин, є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду, тому в цій частині підлягають задоволенню.

Розглядаючи позовні вимоги в частині визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, суд виходить з такого.

Спірною є квартира АДРЕСА_1.

В судовому засіданні встановлено, що підтвердили сторони та вбачається зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.11.2014 р., вказана квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації м.Києва 10.11.1999 р., згідно з розпорядженням (наказом) від 10.11.1999 р. за № 1401 та зареєстрованого в Київському міському БТІ у реєстровій книзі за № 7538 від 22.11.1999 р., належала ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 по 1/3 частині кожному.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини вищевказаної квартири.

Відповідно до ст.1261 ЦК України спадкоємцями за законом 1 черги після її смерті були сини ОСОБА_5 та ОСОБА_7

На підставі ст.1262 ЦК України позивач, як рідний брат померлої ОСОБА_6, відноситься до 2 черги спадкоємців за законом.

Згідно ст.1269 ч.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини у встановлений ст.1270 ЦК України.

Як вбачається з листа Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 03.08.2015 р. за вих.№ 3108/01-16, спадкова справа після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2., не заводилася.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, в зв'язку з чим після смерті спадкодавця ОСОБА_6 до спадкування призивалися тільки спадкоємці 1 черги - її сини ОСОБА_7 та ОСОБА_5

Як вбачається зі свідоцтва про спадщину за законом від 03.11.2014 р. на ім'я співвідповідача ОСОБА_2, спадкоємець за законом 1 черги після смерті спадкодавця ОСОБА_6 - син ОСОБА_7 прийняв спадщину у вигляді 1/6 частини спірної квартири (1/3 : 2).

Таким чином, позивач по справі мав право на спадкування частини спірної квартири після смерті спадкодавця ОСОБА_6, за другою чергою спадкоємців за законом, лише в разі відсутності спадкоємців попередньої черги (1 черги), якими є ОСОБА_7 та ОСОБА_5, або неприйняття ними спадщини у встановлений законом строк.

В зв'язку з чим, вимоги позивача про визнання за ним права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 не засновані на законі.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_7, після смерті якого відкрилася спадщина, яка, згідно спадкової справи № 521/2013, заведеної Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори після його смерті, є у вигляді 1/3 частини спірної квартири, що належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, та 1/6 частини (1/2 від 1/3), яку ОСОБА_7 прийняв після смерті матері ОСОБА_6, але не оформив свої спадкових прав.

Як вбачається з матеріалів вказаної вище спадкової справи, за прийняттям спадщини після смерті ОСОБА_7. до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори звернулися 25.09.2013 р.: дядько ОСОБА_4 (позивач по справі), батько ОСОБА_2 (співвідповідач), дядько ОСОБА_11. (свідок по справі, громадянин Республіки Білорусь).

Відповідно до ст.1261 ЦК України співвідповідач ОСОБА_2, як батько спадкодавця ОСОБА_7., є спадкоємцем за законом 1 черги.

На підставі ст.1263 ЦК України позивач, як рідний дядько спадкодавця ОСОБА_7., має право на 3 чергу спадкування за законом.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разу відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього кодексу.

Судом встановлено, що 03.11.2014 р. державним нотаріусом Чотирнадцятою київської державної нотаріальної контори співвідповідачу по справі ОСОБА_2., як спадкоємцю за законом 1 черги після смерті ОСОБА_7., було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, посвідчене за реєстром № 1-1520, - на 1/2 частину вищевказаної спірної квартири за адресою: АДРЕСА_2.

В зв'язку з наявністю спадкоємця 1 черги (співвідповідач по справі ОСОБА_2) після смерті спадкодавця ОСОБА_7., позивач по справі не має права на спадкування частини квартири останнього.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що на час розгляду справи співвласник спірної квартири ОСОБА_5 судовим рішенням померлим не оголошувався, тому спадщина після його смерті не відкривалася. В зв'язку з чим суд не приймає до уваги доводи представника позивача про можливу смерть останнього та наявність у СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м.Києві кримінального провадження, розпочатого 30.12.2013 р. за заявою ОСОБА_4 за фактом зникнення племінника ОСОБА_5

Таким чином, на час розгляду справи спірна квартира належить: співвідповідачу ОСОБА_2. в розмірі 1/2 частини - за свідоцтвом про право на спадщину від 03.11.2014 р., ОСОБА_5 в розмірі 1/3 частини - на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.1999 р. На частку в розмірі 1/6, що підлягала успадкуванню після смерті ОСОБА_6 її сином ОСОБА_5., свідоцтво про право на спадщину не видано (що вбачається зі свідоцтва про право на спадщину від 03.11.2014 р.).

Крім того, позивач по справі мав право, в разі відкриття спадщини, на спадкування у вигляді частини спірної квартири, що належить ОСОБА_5, тільки в разі відсутності його спадкоємців першої та другої черг.

В зв'язку з чим, вимоги позивача про визнання за ним права власності на частину спірної квартири в порядку спадкування за законом після смерті племінника ОСОБА_7. та оголошення померлим племінника ОСОБА_5 не засновані на законі.

Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що позовні вимоги про визнання за позивачем право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2., ОСОБА_7., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_5 є безпідставними та не заснованими на законі, тому в цій частині позову слід відмовити.

На підставі викладеного, ст.ст.1258, 1261, 1263 ЦК України, керуючись ст.ст.10, 11, 60, 212, 213, 214-215, 256, 259 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_4 до Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення (родинних відносин)та визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_6, а саме той, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, є рідним братом ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_7, а саме той, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, є рідним дядьком ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_5, а саме той, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, є рідним дядьком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не булиприсутні у судовому засіданніпід час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційнускаргупротягом десяти днів з дня отриманнякопіїцьогорішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова