Справа № 362/7074/15-ц
Провадження 2/362/2910/15
У х в а л а

"19" жовтня 2015 р. року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області К.В. Медведєв, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, яка діє від свого імені та як законний представник від імені неповнолітньої ОСОБА_3, треті особи Служба у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне управління юстиції в місті Києві, Перша київська державна нотаріальна контора, васильківський районний відділ земельних ресурсів про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

До суду надійшла згадана позовна заява, в якій позивач просить суд: 1) визнати за позивачем право власності в порядку спадкування на 1/6 частину земельної ділянки, площею 0,050 га, за кадастровим номером :01:012:0159, яка розташована на території садового масиву «Глеваха-4», вулиця 7 Дачна, 48 Васильківського району Київської області; 2) визнати за ОСОБА_2 (відповідачем) право власності в порядку спадкування на 1/6 частину земельної ділянки, площею 0,050 га, за кадастровим номером :01:012:0159, яка розташована на території садового масиву «Глеваха-4», вулиця 7 Дачна, 48 Васильківського району Київської області; 3) визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування на 1/6 частину земельної ділянки, площею 0,050 га, за кадастровим номером :01:012:0159, яка розташована на території садового масиву «Глеваха-4», вулиця 7 Дачна, 48 Васильківського району Київської області.

Суд звертає увагу позивача, що виходячи з норм ст.ст. 30, 31, 32 ЦПК України, позивачем є особа, яка звертається до суду із позовною заявою, в якій просить захистити свої права, що порушено відповідачем, а відповідачем є це особа, на яку вказує позивач як на порушника своїх прав. При цьому вимоги заявляються тільки в інтересах позивача, а не відповідача.

Натомість, позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просить задовольнити вимоги, які заявлені як на користь позивача так і на користь кожного з відповідачів. Зазначене не відповідає вимогам процесуального закону.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, тому в порядку ст.121 ЦПК України її слід залишити без руху для виправлення недоліків.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивачем в позовній заяві не вказано, якими діями кожен з відповідачів порушив права позивача, і не зазначено якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору встановлюються у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати

Виходячи з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України " Про Державний бюджет України на 2015 рік" для обрахунку судового збору у 2015 році мінімальна заробітна плата становить 1218,00 грн.

Натомість, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі меншій ніж це встановлено Законом України "Про судовий збір".

Отже, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору в повному обсязі.

Крім того, суд звертає увагу, що умовою участі у справі третьої особи є можливість впливу на права або обов'язки такої третьої особи щодо однієї із сторін спору (ст. 35 ЦПК України). Натомість, позивачем в позовній заяві не зазначено на які ж саме права або обовязки кожної з третіх осіб може вплинути рішення у цій справі. Тому позивачу необхідно визначитись щодо доцільності участі у справі кожної з осіб, яких позивач зазначив, як третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України провадження у справі не може бути відкрито, а тому її слід залишити без руху для виправлення вказаних вище недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без руху для виправлення вказаних судом недоліків.

Розяснити, що недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя