У х в а л а

Іменем України

"15" жовтня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва БАРТАЩУК Л.П. вивчивши позовну заяву ОСОБА_1, подану від його імені представником - ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення процентів за договором позики, трьох процентів річних, неустойки та звернення стягнення на предмети іпотеки, а також заяву представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення його сплати, -

в с т а н о в и в :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, подана від його імені представником - ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення процентів за договором позики, трьох процентів річних, неустойки та звернення стягнення на предмети іпотеки.

На виконання вимог ст.. 122 ЦПК України суд зробив запити про зареєстровані у встановленому порядку місця проживання відповідачів, відповіді про що отримав 13.10.2015р.

При вирішенні питання про відкриття провадження у цивільній справі на підставі позовної заяви, яка надійшла до суду, встановлено наступне.

Разом із позовною заявою представник позивача подав заяву про звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення його сплати, обґрунтовуючи її тим, що позивач ОСОБА_1 з 04.04.2011 року утримується під вартою в Харківському СІЗО, а відповідно до п. 10 Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, затверджених наказом МЮУ № 460/5 від 18.03.2013 року йому заборонено користуватись грошима.

В силу цих обставин він не може сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 82 цього Кодексу, суд може звільнити сторону від оплати судових витрат.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 N 2, відповідно до положення статті 82 ЦПК (1618-15) суд може за наявності певних підстав своєю ухвалою лише відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі і не має права зменшити або звільнити від сплати судового збору, оскільки таке право суду надано тільки щодо судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, які визначені частиною третьою статті 79 ЦПК (1618-15).

Як вбачається з п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», - відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Правила внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, затверджених наказом МЮУ № 460/5 від 18.03.2013 року, які є доступними на офіційному веб-порталі Верховної Ради України, не містять пункту 10, на якій посилається представник позивача.

Будь-які дані про майновий стан позивача його представник, який подав і підписав позовну заяву, суду не надав, що ускладнює вирішення заяви про відстрочення або звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України, - позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати подання, а якщо заява подається представником, до неї додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

На підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах позивача його представник надав фотокопію довіреності №12/52 від 19.05.2015р., що суперечить вимогам ст. 42 ЦПК України, яка не передбачає можливість надання фотокопії довіреності.

Відповідно вимог ст. 119 ЦПК України, позовна заява, зокрема, повинна містити: найменування суду, до якого подається позовна заява, ім'я (найменування) позивача та відповідача (відповідачів), їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, зміст позовних вимог, ціна позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину (посилання на докази), наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що подаються до позовної заяви.

Щодо обставин, викладених у позовній заяві і в заяві про відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, слід звернути увагу на те, що представником не зазначено, яким чином позивач ОСОБА_1, перебуваючи в Харківському СІЗО з 05 квітня 2011 року та не маючи, згідно викладених у заявах обставин, змоги користуватися грошовими коштами, надав ОСОБА_3 грошові кошти, згідно наданої до позовної заяви копії розписки останньої, 01 серпня 2011 року.

Враховуючи вищезазначені недоліки, які перешкоджають суду відкрити провадження у цивільній справі, вважаю, що доцільно встановити строк для їх усунення.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 82, 119, 120, 121, 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, подану від його імені представником - ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення процентів за договором позики, трьох процентів річних, неустойки та звернення стягнення на предмети іпотеки, а також заяву представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення його сплати - залишити без руху.

Зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені протягом 5-ти днів з дня отримання ухвали.

Роз'яснити позивачу та його предстанику, що у випадку невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: