Провадження № 2/760/8381/15
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

30 грудня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и в:

16.11.2015 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, у якому просила визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/9 частини квартири АДРЕСА_1; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/9 частини цієї ж квартири, та визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частини цієї ж квартири.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 19.11.2015 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Так, позивач не обґрунтувала свої вимоги в частині визнання за нею права власності на 1/3 частини квартири згідно з свідоцтвом про право на приватизацію. Зокрема, позивач не зазначила підстави для набуття нею права власності, ким воно не визнається чи оспорюється. Також є необгрунтованими позовні вимоги в частині визнання права власності на 1/3 частини квартири за ОСОБА_3, зокрема підстави для набуття права на обов'язкову частку та визначення її розміру.

У зв'язку з цим позивачу належить викласти обставини, якими він обгрунтовує свої вимоги, та зазначити докази, що підтверджують кожну обставину.

Частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач оплатив судовий збір у розмірі 487,20 грн. Однак, позовні вимоги носять майновий характер та полягають у визнанні права власності на усю квартиру.

Частина друга статті 80 ЦПК передбачає, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Суд, визначаючи розмір судового збору, виходить з положень пункту 1 частини першої статті 2 Закону «Про судовий збір», яким передбачено, що ставка судового збору не може бути більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 6090 грн.

Таким чином, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 5 602,80 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок № 0010, утримувач коштів ГУДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу 22030001; 050, «судовий збір».

Ухвалою від 19.11.2015 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином оформленої, позовної заяви, її копій та копій документів, що додаються до неї, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до розписки, яка міститься в матеріалах справи, позивач отримав вищезазначену ухвалу 03.12.2015. Отже строк для усунення недоліків закінчився 06.12.2015. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко