РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2015 року Комінтернівський районний суд м.Харкова у складі: головуючого: судді - Богдан М.В.

при секретарі - Цюк Ю.В.

за участю адвоката - Мороз Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Сьомої Харківської державної нотаріальної контори Іванова О.В. про призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом в якому просила: призначити для неї додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті діда - ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування свого позову ОСОБА_2 вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1. помер її дід - ОСОБА_5. На момент його смерті у спадкодавця залишилась тільки донька - відповідач по справі, а син ОСОБА_6- батько позивачки помер ІНФОРМАЦІЯ_2..

Позивач була єдиною донькою померлого ОСОБА_6 - сина спадкодавця.

Також, позивач вказала, що між нею та сім*єю ОСОБА_5. склались неприязні стосунки на протязі останніх декількох років, тому вона не була повідомлена ні про смерть батька, ні про смерть діда та, відповідно, не знала та не могла знати про факт відкриття спадщини на частку, в якій вона мала право за правом представлення.

Після смерті діда ОСОБА_5. із заявами про прийняття спадщини звернулись його дружина та донька - відповідач по справі, які умисно приховали від нотаріуса факт її існування.

У грудні 2013 року позивач дізналась про смерть свого діда, але шестимісячний строк для подання заяви нею було пропущено, а майно, що належало спадкодавцю на момент його смерті вже було відчужено відповідачкою.

Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача також підтримала заявлені позовні вимоги та вказала, що по відношенню до позивача були умисно створені обставини, які унеможливили реалізацію нею її законного права на прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_2 бажала та бажає прийняти спадщину, заяви про відмову від своєї частки не подавала. По відношенню до неї іншими спадкоємцями умисно створювались обставини, спрямовані на перешкоджання отримати належну їй частку в спадковому майні.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та вказали, що позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів поважної причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда.

Крім того, ОСОБА_3 вказала, що ОСОБА_2 не спілкувалась ні з батьком ОСОБА_6 ні з дідом ОСОБА_5 декілька років, та не бажала спілкуватись. Позивач не цікавилась їхнім станом здоров*я, та не була присутня на похованні. Але і дід і баба бажали спілкуватись з онукою, чекали на неї.

Третя особа в судове засідання не з*явилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, причину неявки суду не повідомила.

Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 3 і 4 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України вбачається, що позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини подається у разі: відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання до нотаріальної контори спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини; пропуску шестимісячного строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

У свою чергу, суд наділений правом визначити спадкоємцеві додатковий строк для прийняття спадщини лише в тому випадку коли такий строк пропущено з поважних причин. Обов'язком спадкоємця є доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини перед судом, а саме: з моменту її відкриття до моменту звернення до нотаріуса з відповідною заявою.

Судом встановлено, що батько позивача - ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2..

Після його смерті із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулись: батько померлого - ОСОБА_5 та матір померлого - ОСОБА_7.

Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 було видано на ім.*я батька - ОСОБА_5.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1..

Після його смерті із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулись: дружина померлого - ОСОБА_7 та донька померлого - ОСОБА_3, яка отримала свідоцтво про право на спадщину спадкового майна після смерті батька.

Постановою державного нотаріуса Сьомої Харківської державної нотаріальної контори Івановою О.В. 15.12.2014р. було відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька - ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2..

Вимоги позову ОСОБА_2 стосуються призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда - ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Як на поважність причин пропуску строку позивач ОСОБА_2 послалася на те, що від неї умисно було скрито факт смерті батька та діда, а також скрито у нотаріуса факт її існування як спадкоємця, тому вона не змогла вчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 та відповідач ОСОБА_3 підтвердили той факт, що позивач ОСОБА_2 за власної ініціативи не спілкувалась із сім*єю свого батька та діда, не знала про їх стан здоров*я та не була присутня на похованні.

До нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк ОСОБА_2 не зверталась ні після смерті батька, ні після смерті діда.

Безспірні докази поважності причин пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини в матеріалах справи відсутні.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За загальними правилами та сталою судовою практикою судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

При цьому визнання судом причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними повинно здійснюватися з урахуванням вимог ч. 2 ст. 59 ЦПК України, відповідно до якої обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, а відтак хвороба, перебування позивача-спадкоємця в іншому регіоні України у зв'язку із відрядженням, службовою необхідністю, тощо не можуть підтверджуватись лише показаннями свідків.

Згідно розділу другого Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Виходячи з викладеного вище, позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не доведено, що нею було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причини.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3,4, 10, 11, 60, 209, 212, 214, 215, 217, 218 ЦПК України, ст.ст. 1268,1269, 1270,1272 ЦК України,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Сьомої Харківської державної нотаріальної контори Іванова О.В. про призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в Апеляційний суд Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: М. В. Богдан