РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2015 року З А О Ч Н Е

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого-судді: Д.В.Нев»ядомського ,

за участю секретаря А.А.Кузнецовій

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди , заподіяної внаслідок затоплення нежитлових приміщень,-

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2015 року ФОП ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду міста Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2, в якій просить:

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану затопленням, у розмірі 10755,40 грн. (десять тисяч сімсот пятдесят п'ять) грн. 40 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість проведення оцінки збитку пошкодженого майна у розмірі 1250,00 грн. (одна тисяча двісті пятдесят) грн. 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 упущену вигоду у розмірі 12500,00 грн. (дванадцять тисяч п'ятсот) грн. 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 245,05 грн.( двісті пятдесят гривень 00коп) .

У судове засідання представник позивача з`явилась, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить стягнути з Відповідача заборгованість у повному обсязі, а також розглядати справу за відсутності представника позивача на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Також зазначила, що у разі неявки в судове засідання Відповідача, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, причини неявки якого невідомі, або якщо причини неявки будуть визнані судом неповажними, на підставі ст. 224 ЦПК України, просив розглядати справу у заочному порядку.

Відповідачка у судове засідання не з'явилась, письмових заперечень проти позову з посиланням на докази, якими вона обгрунтовується, суду не надала, про час та місце розгляду справи Відповідачка повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 224 - 226 ЦПК України.

По справі встановлені наступні фактичні обставини.

Позивачу , ОСОБА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 30 грудня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 з реєстровим №1-1498 належать на праві приватної власності нежитлові приміщення першого поверху №1-1-:-1-23, IX в цегляній будівлі літ. „А-5", що знаходиться в м. Харкові, вул. Пушкінська, 36, загальною площею 236,6 кв.м.. Право власності зареєстровано в Комунальному підприємстві „Харківське міське бюро технічної інвентаризації" від 09 січня 2004 року з реєстровим №2553903.

10 лютого 2015 року внаслідок дефекту внутрішньо квартирного підведення труби, діаметром 20 мм до радіатора центрального опалення в квартирі АДРЕСА_1 було затоплені ОСОБА_1 нежитлові приміщення.

Згідно відповіді Комунального підприємства «Жилкомсервіс» від 05 червня 2015 року за №11037/2/07-05 власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 .

Дільницею комунального підприємства „Харківські теплові мережі" на радіаторі центрального опалення у квартирі №50 були встановлені крани.

Актом обстеження №16 дільниці №11 Комунального підприємства „Жилкомсервіс" від 11 лютого 2015 року у складі комісії начальника дільниці №11 ОСОБА_4, інженеру дільниці №11 ОСОБА_5, мастером дільниці №11 ОСОБА_6, мастером КП „ХТМ" ОСОБА_7 були встановлені причини залиття позивача приміщень, що зазначені вище та визначені приблизні пошкодження у двох нежитлових кімнатах по 10 м.кв. - затоплені стеля, стіни, підлога волога.

У відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить.

Як передбачено ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник.

Кімнати на даний час потребують поновлювального ремонту.

Так, 18 червня 2015 року, з метою встановлення матеріальних збитків своїх нежитлових приміщень ОСОБА_1 звернувся до суб'єкта підприємницької діяльності - фізична особа підприємець ОСОБА_8 з метою встановлення збитків завданих позивачу нежитлових приміщенням, завданих залиттям квартирою №50, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 36.

На підставі вказаного вище ОСОБА_4, оцінщиком було зроблено висновок щодо вартості збитків нежилих приміщень, внаслідок їх затоплення у сумі 10755,40 грн..

Відповідач, не заперечуючи своєї вини у спричиненні шкоди, відмовляється відшкодувати завдані збитки добровільно, при цьому нічим не мотивуючи.

Ст. 319 Цивільного кодексу України визначено, що право власності не можна використовувати на шкоду правам інших громадян.

Ст. 1166 цього Кодексу передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірним діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Крім того, за ст. 179 Житлового кодексу України користування житловими

приміщеннями здійснюється з обов'язковим додержанням Правил № 572, а вони

вимагають від мешканців забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень

квартир та технічного обладнання будинків. Згідно з ч. 2 ст. 383 Цивільного кодексу

України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт у квартирі за умови,

що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у

багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Тому, у відповідності до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Також, як передбачено ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно ло реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

При таких обставинах, з підстав викладених вище випливає, що збитки (вартість

виконання ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкоджених кімнат) завдані

мені, як власнику нежитлових приміщень по вул. Пушкінській, 36 у м. Харкові в

результаті їх пошкодження внаслідок затоплення, з вини Відповідача, - як власника

квартири №50, яка знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 36, у відповідності до звіту про оцінку збитку завданого майну, складає 10755,40 грн., які повинні бути відшкодовані Відповідачем в повному обсязі з підстав передбачених ст. ст. 22,1166,1192 ЦК України.

Крім того, враховуючи, що одна з кімнат (приміщення) здавалася в оренду, що

підтверджується договором оренди №0000007 від 01 січня 2015 року, укладеного між мною та ОСОБА_9, згідно до якого орендна плата згідно до п. 5.1. Договору складала 2500, 00 грн., який, внаслідок пошкодження орендованого приміщення було розірваноіз-зі непригодності його експлуатації (лист про розірвання договору додається), то згідно до п. 2 ч. 2 чт 22 ЦПК України відносить до збитків доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Порядок доведення наявності завданих збитків у вигляді упущеної вигоди є загальним.

Упущена вигода - це доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. В даному випадку мова йдеться про ті доходи, які я недоотримав внаслідок порушення мого цивільного права. Таким чином, з 10 лютого 2015 року (день затоплення), я недоотримав прибутку за здачу нежитлового приміщенння в оренду, у сумі 2500 рн. в місяць * 5 місяців = 12500 грн.. Саме сума запланованих, але неотриманих грошей за здачу приміщення в оренду.

Крім того, позивачем були зроблені додаткові витрати, щодо проведення оцінки збитку пошкодженого майна, що підтверджується договором №18/06/2015 від 18 червня 2015 року та іктом прийому-передачі робіт від ЗО червня 2015 року, що становить 1250 грн..

Відповідно до статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. При цьому, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно статті 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є , зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

При цьому кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина 1статті 15 ЦК України)

Відповідно до частини 1 та пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно частини 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а обов'язок доведення відсутності вини лежить саме на особі, яка завдала шкоду, відповідно до правила, встановленого частиною 2 статті 1166 ЦК України.

Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Згідно частини 1 статті 60 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть

З огляду на це, суд вважає вимогу позивача про стягнення з відповідачки суми завданої йому матеріальної шкоди в розмірі 10 755,40 грн. обґрунтованою, підтвердженою матеріалами справи та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). При цьому, встановлення розміру шкоди, заподіяної позивачу, є обов'язковою умовою для компенсації цієї шкоди відповідачкою у зв'язку з його відмовою провести компенсацію добровільно та з огляду на обов'язок доказування розміру шкоди, покладений на позивача статтею 60 ЦПК України.

У зв'язку з цим, суд погоджується з обґрунтованістю вимоги позивача про стягнення на його користь з відповідачки витрат збитків пошкодженого майна у розмірі 1250,00 грн. та упущену вигоду у розмірі 12500, 00 грн. , розмір яких підтверджений належним чином наявними у справі доказами.

Питання про стягнення судових витрат вирішено судом відповідно до ст.88 ЦПК України та відповідно до положень Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» - вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 88 ЦПК та керуватися тим, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати (п.35).

З огляду на викладене, суд стягує з відповідачки понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору за подання до суду позовної заяви в розмірі 245 гривні 05 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 8, 10, 11, 15, 209, 212, 213, 214, 215, 223, 294, 367 ЦПК України, ст.8 Загальної декларації прав людини, ст.41 Конституції України, ч.1 та п.1 ч.2 ст.22, ч.1 ст.1166ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди , заподіяної внаслідок затоплення нежитлових приміщень - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану затопленням, у розмірі 10755,40 грн. (десять тисяч сімсот пятдесят п'ять) грн. 40 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість проведення оцінки збитку пошкодженого майна у розмірі 1250,00 грн. (одна тисяча двісті пятдесят) грн. 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 упущену вигоду у розмірі 12500,00 грн. (дванадцять тисяч п'ятсот) грн. 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 245,05 грн.( двісті пятдесят гривень 00коп) .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо заяву про апеляційне оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений статтею 294 цього Кодексу, рішення суду набирає законної сили після закінчення цього строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Д.В. Невядомський