Справа № 645/9294/15-ц
Провадження № 2/645/3031/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24 грудня 2015 р. м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Федорової О.В.
секретаря судового засідання Петленко І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом
Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект»
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2
про звільнення майна з-під арешту, скасування ухвали суду, -
Такі обставини на думку позивача свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у вказаний у позові спосіб.
Позивач правом на участь представника у судовому засіданні не скористався, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, 24.12.2015 року до суду надійшло клопотання представника ТОВ «Кей-Колект» ОСОБА_3, який діє на підставі довіреності, в якому зазначено, що позивач підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просить розглядати справу без участі позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 67).
Відповідач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не зявились, судові повістки, що були направлені за місцем реєстрації відповідача та третьої особи, повернулися до суду з довідкою поштової установи про причини невручення: «закінчення терміну зберігання». Суд вважає, що небажання відповідача та третьої особи отримати рекомендовані листи з судовими повістками на пошті є відмовою останніх одержати судові повістки. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 76 ЦПК України, в разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Таким чином, відмовившись одержати судові повістки, відповідач та третя особа вважаються належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, з урахуванням того, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, суд встановив наступне.
12.12.2011 року між АКІБ «УкрСиббанк» (Банк) та ТОВ «Кей-Колект» укладений Договір факторингу № 1, за умовами якого Банк відступив своє право вимоги за зобовязаннями Відповідача по кредитному договору.
Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна, сформованої 09.07.2015 року за № 40368288, на обєкт нерухомого майна зареєстровані наступні обтяження:
- 21.08.2006 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4 - заборону на нерухоме майно (реєстраційний номер обтяження 3634716), на підставі договору іпотеки № 4577 від 21.08.2006 року;
- 30.12.2008 року Сьомою харківською державною нотаріальною конторою - арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 8346844), на підставі ухвали Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.12.2008 року у справі № 2-5348/08;
- 04.08.2012 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу ОСОБА_5 - іпотеку (реєстраційний номер обтяження 3634769) на підставі договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, 5207-5208 від 12.12.2011 року (а.с. 6-8).
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 12, ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», згідно з умовами яких на підставі реєстрації встановлюється пріоритет обтяження, якщо інші підстави для виникнення пріоритету не визначені цим Законом. Задоволення прав чи вимог декількох обтяжувачів, на користь яких встановлено обтяження одного й того ж рухомого майна, здійснюється згідно пріоритетом, який визначається в порядку, встановленого цим Законом. Якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованим обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувачі, які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог. Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.
На підставі наведеного, ТОВ «Кей-Колект» вважає, що оскільки право іпотеки у позивача, який є правонаступником АКІБ «УкрСиббанк» виникло з 21.08.2006 року, тобто з моменту укладення нотаріально посвідченого договору іпотеки, то накладення арешту в рахунок забезпечення позову щодо іншої особи, яка не є Іпотекодержателем, не допускається законом, оскільки вичерпний перелік обставин, наявність яких дозволяло б це зробити, в даному випадку відсутні.
З урахуванням наведеного, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та просив суд скасувати ухвалу по справі № 2-5348/08 від 30.12.2008 року, постановлену Комінтернівським районним судом міста Харкова (реєстраційний номер обтяження 8346844), якою накладено арешт на спірне нерухоме майно, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до ч. 1 ст. ст. 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, який здійснюється судом у спосіб, визначений законами України. Цивільним процесуальним засобом, яким забезпечується реалізація права на звернення до суду, є позов, тобто матеріально-правова вимога до суду заінтересованої особи (позивача) про здійснення правосуддя в цивільній справі на захист прав, свобод чи інтересів, порушених чи оспорюваних іншою особою (відповідачем).
Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Захист прав та інтересів позивача способом, на якому він наполягає, з урахуванням конкретних обставин, на які позивач посилається в обґрунтування позову і зважаючи на вимоги статті 16 ЦК України, частини 1 статті 11 ЦПК України щодо можливості розгляду цивільної справи тільки в межах позовних вимог є неможливим.
Крім того, слід зазначити, що позивач має право в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України, звернутись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на ухвалу по справі № 2-5348/08 від 30.12.2008 року, постановлену Комінтернівським районним судом міста Харкова (реєстраційний номер обтяження 8346844), якою накладено арешт на спірне нерухоме майно, до повноважень якої належить перегляд судових рішень в порядку апеляційного провадження (розділ V глава 1 ЦПК України).
З урахуванням вищевикладеного, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 88 ЦПК України. У зв'язку із відмовою в задоволенні позовних вимог судові витрати, понесені позивачем, відносяться на рахунок позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 57, 60, 61, 79, 88, 169, 197, 209, 212-215, 224 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачами, які не приймали участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано.
Суддя Федорова О.В.