№ 2/645/2115/15
№ 645/6380/15
10 грудня 2015 року Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:
головуючого - судді Бондарєвої І.В., при секретарі Гудзенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили правом користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації, треті особи: Фрунзенський РВ у м.Харкові ГУ ДМС України в Харківській області, Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради,
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання осіб такими, що втратили правом користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації, вказуючи, що він у 2000 році придбав квартиру № 9 будинку № 29 по пров.Пятигорському в м.Харкові, де зареєструвався та мешкав. 26.12.2003 р. він зареєстрував шлюб з ОСОБА_2, від якого 07.10.2004 р. в них народилась донька ОСОБА_4. Уся сімя разом проживала у спірній квартирі. У травні 2007 р. позивач зареєстрував у квартирі свою бабусю ОСОБА_3 У січні 2009 р. позивач розірвав шлюб з дружиною, відповідачем ОСОБА_2, і остання забрала усі свої та дитячі речі, добровільно виселилась зі спірної квартири. У травні 2014 р. бабуся позивача, ОСОБА_3, виїхала на постійне місце проживання у РФ. Таким чином, вони втратили право на користування квартирою позивача.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав.
Відповідачі в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про поважність причини неявки суду не повідомили.
Треті особи надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наданих доказів.
За таких обставин суд вважає можливим розгляд справи у відсутність відповідачів та ухвалити заочне рішення у справі на підставі наданих суду доказів.
Допитавши позивача, дослідивши матеріали справи , суд дійшов висновку про наступне.
Згідно ст.150 ЖК України, ст.ст.319, 383 ЦК України, громадяни, що мають у приватній власності квартиру або її частину, користуються нею для особистого проживання і проживання членів сімї, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд, користуватися і володіти нею.
Власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, що передбачено ст.391 ЦК України.
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири № 9 будинку № 29 по пров.Пятигорському в м.Харкові, на підставі договору купівлі-продажу від 19.05.2000 р.
26.12.2003 р. позивач зареєстрував шлюб з ОСОБА_2, який був розірваний рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 29.04.2009 р.
Таким чином, на час розгляду справи ОСОБА_2 не є членом сімї ОСОБА_5, а спірна квартира є особистою власністю позивача.
Згідно довідки з місця проживання від 19.05.2015 р., за адресою: м.Харків, пров.Пятигорський, б.29 кв.9, зареєстровані позивач ОСОБА_1, відповідачі ОСОБА_2 (колишня дружина), ОСОБА_3 (баба) та неповнолітня ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Свідки ОСОБА_6, сусідка, пояснила суду, що позивач проживає сам, раніше з ним проживала дружина та донька. Кілька років тому його дружина приїхала зі своїм батьком, забрала та вивезли свої речі геть. Сварок між ними не було, він її не виганяв. Після того, як дружина позивача пішла від нього, з ним ще жила його бабуся, яка потім виїхала до своєї сестри у Росію.
Свідок ОСОБА_7, знайомий позивача, пояснив суду, що позивач тривалий час мешкає один. Його дружина пішла від нього, забравши доньку та всі речі, більше року тому. Він її не виганяв, вони не сварились. Крім того, з позивачем мешкала його баба, яка не хотіла йому заважати та поїхала у Росію до родичів.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що відповідачі ОСОБА_2, неповнолітня ОСОБА_4 та ОСОБА_3 дійсно не проживать у спірному житловому приміщенні більше року, без поважних причин, та, зберігаючи реєстрацію в спірному житлі, без згоди та проти волі позивача, порушують його право як власника нерухомого майна, зокрема, на розпорядження ним.
При цьому місцем проживання неповнолітньої ОСОБА_4 після розірвання шлюбу її батьки обрали за взаємною згодою, а саме за місцем проживання матері.
Згідно до вимог ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сімї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.
У відповідності зі ст.71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача чи членів його родини за ними зберігається житлове приміщення протягом 6 місяців.
Згідно ст.72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності її понад установлені строки, провадиться в судовому засіданні.
Враховуючи наведене, суд визнає їх такими, що втратили право користування спірним житловим приміщенням: ОСОБА_2 з підстав, передбачених ст.71,72 ЖК України, ОСОБА_4, ОСОБА_3 з підстав, передбачених ст.405 ЖК України.
Вирішення питання про зняття особи з реєстрації провадиться на підставі рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, у звязку з чим вимоги про зняття відповідачів з реєстрації суд вважає передчасно заявленими.
За таких обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 10, 60, 88, 209, 213, 214, 215, 226 ЦПК України, ст.ст.319, 391, 405 ЦК України, ст.ст.71, 72, 107, 150 ЖК України, суд -
Позовні вимоги задовільнити частково.
Визнати ОСОБА_2, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням у квартирі № 9 будинку № 29 по пров.Пятигорському в м.Харкові.
Заочне рішення може бути переглянуте Фрунзенським районним судом м.Харкова за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м.Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий - суддя