Номер провадження 2/521/5713/15
У х в а л а

"03" вересня 2015 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Сьомої одеської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин і належності квартири та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

01.09.2015 р. представник позивача, який діє на підставі ордеру та витягу з договору від 18.08.2015 р., звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з вказаною позовною заявою, посилаючись на наступне.

У січні 2015 р. помер ОСОБА_3 - рідний дядько позивача ОСОБА_1, після смерті якого відкрилась спадщина на однокімнатну квартиру, загальною площею 41,6 кв.м., житловою площею 16,6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_3 правовстановлюючих документів на квартиру не зробив, право власності не зареєстрував.

Спадкоємців, які б мали право на обовязкову долю у спадщині у померлого відсутні.

Після звернення представника позивача до Сьомої одеської державної нотаріальної контори, з метою оформлення спадкових прав ОСОБА_1, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у звязку із сплину строку, встановленого ст. 1270 ЦК України (шість місяців зі смерті спадкодавця), а також відсутністю правовстановлюючих документів, підтверджуючих факт родинних відносин між ОСОБА_1 і померлим ОСОБА_3, у звязку з чим позивачу рекомендовано звернутися до суду.

Крім позивача, з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до майна померлого ОСОБА_3 до Сьомої одеської державної нотаріальної контори звернулася його колишня дружина ОСОБА_2, шлюб з якою було розірвано у 1981 р., яка представилася нинішньою дружиною, у звязку з цим між нею та позивачем виник спір на спадщину.

При зверненні до архівного відділу управління РАГС Краснодарського краю, отримано повідомлення про відсутність запису акту про народження позивача ОСОБА_1, який народився 1942 р.

На підставі зазначеного, позивач просить постановити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини; встановити факт, що померлий у січні 2015 р. ОСОБА_3 є рідним дядьком ОСОБА_1; встановити за померлим ОСОБА_3 факт належності квартири АДРЕСА_2 та визнати за ОСОБА_1 право власності на зазначену квартиру в порядку спадкування за законом після смерті дядька ОСОБА_3

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху для усунення недоліків, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору, однак сума сплаченого судового збору не відповідає розміру, встановленому законодавством.

Відповідно до ч. ч. 1 і 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. п. 12 і 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 10 у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2015 рік» передбачено, що мінімальна заробітна плата з 01 січня 2015 р. установлена у місячному розмірі 1218 гривень.

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позовні вимоги ОСОБА_1 містять як вимоги майнового, так і три вимоги немайнового характеру, а саме: визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин та належності квартири, суддя приходить до висновку, що сума сплаченого судового збору вочевидь сплачена не в повному обсягу, тобто позивачу необхідно доплатити 1218 грн. (одну тисячу двісті вісімнадцять) гривень.

В порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не зазначено місце проживання (перебування) або місцезнаходження відповідача ОСОБА_2 з точним зазначенням її адреси.

Крім того, відповідно до п. 6 ч. 2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В той же час, до позовної заяви не надано постанови державного нотаріусу про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про практику у справах про спадкування», судам розяснено, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Тому, звернення до суду з заявою про визнання права власності в порядку спадкування здійснюється після звернення до нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини і отримання вмотивованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Крім того, частинами 1 і 2 ст. 256 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення факту, а також що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Зміст цих правових норм відповідає положенням ст. 234 ЦПК України, яка визначає поняття окремого провадження, як виду непозовного цивільного судочинства.

Системне тлумачення цих статей свідчить про те, що не підлягає розгляду в судовому порядку справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо законом визначено інший порядок їх встановлення.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р., вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст. 137 ЦПК (ст. 119 ЦПК від 18.03.2004 № 1618-IV), так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 274 ЦПК (ст. 258 ЦПК від 18.03.2004 № 1618-IV). Якщо в заяві не зазначено, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 139 ЦПК (ст. 121 ЦПК від 18.03.2004 № 1618-IV) постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

Позивач, на підтвердження факту родинних відносин зі спадкодавцем, надав довідку архівного відділу управління РАГС Краснодарського краю РФ від 14.08.2015 р. за № 50.01-03.3-09-1467. Разом з тим, з цієї довідки не видно, чи реєструвались народження дітей у м. Армавир Краснодарського краю протягом 1942 року, або у інший час, чи можливо відновити актовий запис про народження ОСОБА_1 Родинні відносини позивач має підтвердити іншими документами, а саме, що його батько та померлий ОСОБА_3 були рідними братами.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків протягом 5 днів, з моменту отримання зазначеної копії ухвали.

Якщо у встановлений судом строк недоліки не будуть усунені, позовна заява, відповідно до статті 121 ЦПК України, буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Сьомої одеської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин і належності квартири та визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви строк - 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: ОСОБА_4