ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5878/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" грудня 2015 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря Голоденко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу,-

встановив:

У червні 2015 року приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АХА Страхування» (далі по тексту - позивач) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу та просив стягнути з відповідача затрати по виплаті страхового відшкодування в розмірі 12 514,52 грн. та судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що 17.12.2014 р. в м. Києві за адресою вул. Крушельницької, 8-А відбулося залиття, у результаті якого було пошкоджено застраховане у ПрАТ «СК «АХА Страхування» згідно з умовами договору страхування № Л266иг/14к-03 від 19.06.2014 р. жиле приміщення, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та яке належить ОСОБА_3 на праві приватної власності. Згідно звіту про незалежну оцінку розмір матеріального збитку, завданого власнику об'єкта страхування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 становить 12 614,52 грн. 23.01.2014 р. позивачем було розраховано та виплачено Страхувальнику страхове відшкодування у розмірі 12 514,52 грн. На підставі ст.ст. 22, 993, 1191 ЦК України позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до ст. 213 Цивільного процесуального кодексу України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

В судове засідання представник позивача не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує (а.с. 94).

Відповідач ОСОБА_2 судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся за місцем реєстрації, причини неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи, або про розгляд справи за відсутності відповідача до суду не надсилав.

На підставі ч. 1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи думку позивача, який не заперечив проти заочного розгляду справи, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність учасників судового процесу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення. Крім того, у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що 17.12.2014 р. в м. Києві за адресою вул. Крушельницької, 8-А відбулося залиття, у результаті якого було пошкоджено застраховане у ПрАТ «СК «АХА Страхування» згідно з умовами договору страхування № Л266иг/14к-03 від 19.06.2014 р. (далі по тексту - Договір) жиле приміщення, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та яке належить ОСОБА_3 на праві приватної власності.

Відповідно до Акту про обстеження квартири від 17.12.2014 р. затоплення відбулось внаслідок розриву гнучкого шлангу підводу води до зливного бачку унітазу, в якій проживає відповідач.

Згідно звіту про незалежну оцінку розмір матеріального збитку, завданого власнику об'єкта страхування, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 становить 12 614,52 грн.

Згідно з Договору, на підставі Страхового акту № Л266иг/14к-03 -1 від 23.01.2014 р.(а.с. 73) було розраховано та виплачено Страхувальнику страхове відшкодування у розмірі 12 514,52 грн. (а.с. 75)

25 березня 2015 року на адресу відповідача було направлено досудову вимогу, проти вона залишена без виконання (а.с. 76).

Відповідно до ст. 27 Закону України „Про страхування" до Страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування в межах фактичних затрат, переходить право вимоги, яке Страхувальник має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Стаття 993 Цивільного кодексу України передбачає перехід до страховика прав страхувальника щодо особи, відповідальної за завдані збитки, а саме до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 Цивільного кодексу України шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (права власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Згідно ст. 1191 Цивільного кодексу України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Таким чином, відповідач ОСОБА_4 повинен відшкодувати АТ «ПРОСТО-страхування» суму в розмірі 10 654,58 грн. в порядку регресу та суд приходить до висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Оскільки позов задовольняється, з відповідача на користь позивача повинна бути стягнена сума сплаченого судового збору у розмірі 243,60 грн. (а.с. 3).

Виходячи з вищевикладеного та керуючись ст. ст. 993, 1187, 1191, 1194 Цивільного кодексу України, ст. 27 Закону України «Про страхування», ст.ст. 3, 10, 11, 60, 88, 212- 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» (04070, м. Київ, вул. Іллинська, 8, р/р 0300, Банк АКІБ «УкрСиббанк», , м. Харків, МФО 351005) в порядку регресу витрати в сумі 12 514,52 (дванадцять тисяч п'ятсот чотирнадцять) гривень 52 копійки.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» (04070, м. Київ, вул. Іллинська, 8, р/р 0300, Банк АКІБ «УкрСиббанк», , м. Харків, МФО 351005) судовий збір в розмірі 243,60 (двісті сорок три) гривні 60 копійок.

За письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії заочного рішення до суду першої інстанції, заочне рішення може бути переглянуто судом, який постановив рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк, протягом якого розглядатиметься заява відповідача про перегляд заочного рішення, не включається до строку на апеляційне оскарження.

Суддя: