Справа № 147/745/15-ц
Провадження № 2/147/316/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.12.2015 року смт. Тростянець

Тростянецький районний суд Віницької області в складі:

головуючого судді Савченко С.М.

при секретарі Подолян Т.І.

з участю позивача ОСОБА_1,представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 сільської ради, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в якій зазначила, що 06.08.2005 року померла ОСОБА_6. Після її сметрі залишилася спадщина, яка скадається з двох земельних ділянок площею 3,17 га., та 3,18 га., що знаходяться на території ОСОБА_4 сільської ради Тростянецького району Вінницької області, що підтверджується державними актами на право приватної власності на землю. Після смерті ОСОБА_6 вона є спадкоємцем її майна по заповіту від 09.04.2001 року, посвідченого секретарем Четвертинівської сільської ради Тростянецького району. Також повідомила, що хоча ОСОБА_6. померла ще у 2005 році про її смерть їй стало відомо лише в квітні 2015 року і це стало причиною пропуску 6-ти місячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. За її життя вона доглядала ОСОБА_6 і підтримувала, а потім та на початку 2005 року переїхала до Харківської області, а тому вони припинили підтримувати відносини. В якості подяки за те, що вона ОСОБА_7 доглядала її та її чоловіка, ОСОБА_6 залишила їй державні акти та заповіт.

Причину пропуску строку вважає поважною, тому просила рішенням суду визначити їй додатковий строк протягом двох місяців, достатній для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6

Ухвалою суду від 15.09.2015 року залучино до участі у даній справі в якості співвідповідача ОСОБА_5, яка є дочкою померлої.

Позивач ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задоволити.

Представник відповідача ОСОБА_4 сільської ради в судове засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений, раніше пояснив суду, що не заперечує проти позову, зазначивши, що у померлої є дочка ОСОБА_5

Представник відповідача ОСОБА_5, ОСОБА_3 в режимі відеоконференції заперечила проти задоволення в позові ОСОБА_1 На адресу суду надала запечечення, що 06.08.2005 року померла її мати ОСОБА_6 Після її смерті залишилася спадщина. 09.04.2001 року її мати незрозуміло з яких причин оформила заповіт на позивача працівника ОСОБА_4 сільської ради і це при тому, що вона просила її забрати до себе за станом здоровя і була привезена на постійне проживання в Харківську область, а саме в квітні 2001 року. Вважає, що спадкоємцем на майно ОСОБА_6 є вона донька померлої. Лише у вересні 2015 року вона дізналася, що її мати склала заповіт, яким заповіла на користь працівника ОСОБА_4 сільської ради ОСОБА_1 земельні ділянки.

Дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд, приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог.

Правилами ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Беззаперечно доведено, що 06.08.2005 року померла ОСОБА_6 в с. Пролетарське Зміївського району Харківської області, що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серія І-АМ №317766 від 19.06.2015 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Тростянецькому району Тростянецького міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області (а.с. 7).

Згідно копії заповіту складеного 09.04.2001 року, ОСОБА_6 заповідала ОСОБА_1 земельну частку (пай) по сертифікату, виданого КСП ОСОБА_8 с. Четвертинівки, Тростянецького району Вінницької області (а.с. 8).

Згідно повідомлень завідувача Тростянецькою ДНК ОСОБА_9 від 26.09.2015 року № 492/01-16 та завідувача Зміївської державної нотаріальної контори ОСОБА_10 від 23.07.2015 року № 1351/01-16 спадкова справа після смерті ОСОБА_6, померлої 06.08.2005 р. в нотаріальній конторі відсутня (а.с. 21, 29).

Відповідно до довідки виданої Чемужівською сільською радою Зміївського району Харківської області від 24.04.2015 року № 615, ОСОБА_6 була зареєстрована і проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 з 29.05.2001 року по день смерті 06.08.2005 року. За вказаною адресою на день смерті ОСОБА_6 і по сьогодні зареєстровані і проживають: ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с.47).

Згідно посвідки про народження серія УЕ №609228, виданої 24.12.1945 року ОСОБА_13 є донькою ОСОБА_14.

Відповідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серія АМ №258048 ОСОБА_14 одружилася з ОСОБА_15 і їй присвоєно прізвище ОСОБА_15.

Відповідно копії свідоцтва про одруження серія ІІІ-УР № 546811 від 29.05.1966 року ОСОБА_13 одружилася з ОСОБА_16 і їй присвоєне прізвище ОСОБА_16.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Померла ОСОБА_6, мешкала разом з дочкою ОСОБА_5.

Отже належними відповідачем є спадкоємець, який прийняв спадщину, тобто ОСОБА_5

Відповідно до ст.ст.1261,1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на

спадкування за законом мають рідні батьки та сестри спадкодавця , його баба та дід як з боку батька , так і з боку матері.

Відповідно до ч.1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або законом має право прийняти спадщину або не прийняти ії.

Згідно з ч.1 статті 1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк , достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина до складу якої увійшла земельна ділянка площею 3.17 га у межах згідно з планом та земельна ділянка площею 3.18 га в межах згідно з планом, що належала померлій на підставі державних актів на право приватної власності на землю, доданих до матеріалів справи (а.с. 9,10).

Позивачкою ж, у встановлений законом строк, заява про прийняття спадщини подана не була.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов?язані з об`єктивними, непереборними,істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Однак необізнаність спадкоємця про смерть спадкодавця, не підтримання зв`язків з померлим не може свідчити про наявність істотних труднощів для спадкоємця для звернення з відповідною заявою до нотаріальної контори і не може бути причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, як те передбачено п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування».

З огляду на викладене, враховуючи заперечення дочки спадкодавця ОСОБА_5 суд не вбачає передбачених ч. 3 ст. 1272 ЦК України підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні свідки позивача ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не дали пояснень щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд перевіривши доводи і заперечення сторін вважає, що позивачу слід відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 179, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 сільської ради, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,- відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Вінницької області через Тростянецький районний.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: