Справа № 673/1073/15-ц
Провадження № 2/673/452/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2015 р.

Деражнянський районний суд Хмельницької області в складі

головуючої судді- Лукіянець Т.В.

з участю секретаря судового засідання- Ясінської М.О.,

позивача- Ковальчук Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Деражня цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до

Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької

про тлумачення заповіту

встановив:

В серпні 2015 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вимогами до Яськовецької сільської ради про тлумачення заповіту.

В обґрунтування вимог позову зазначила, що 05.03.2015 року померла ОСОБА_2, після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно. Відповідно до заповіту, складеного ОСОБА_2 16 січня 2007 року та посвідченого Яськовецькою сільською радою за реєстром №01, земельна ділянка заповідана позивачу ОСОБА_1 Однак, в силу юридичної необізнаності заповідач та секретар виконкому Яськовецької сільської ради ОСОБА_3, яка готувала проект заповіту помилково зазначили у заповіті спадкове майно як „земельна частка (пай)" замість виразу „земельна ділянка", хоча на момент його складання земельний пай був виділений в натурі на місцевості та видано державний акт на право приватної власності на землю. Враховуючи викладене, просила суд здійснити тлумачення заповіту, складеного ОСОБА_2 16 січня 2007 року у с. Яськівці Деражнянського району Хмельницької області і зареєстрованого в реєстрі за №01, встановивши дійсну його волю щодо заповідання їй земельної ділянки площею 1,27 га, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району.

В судовому засіданні позивачка вимоги позову підтримала з підстав викладених у заяві.

Представник відповідача до суду не з?явився надав заяву про розгляд справи у його відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Враховуючи вказану заяву, суд вважає за можливе проводити розгляд даної справи у відсутність відповідача.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позову.

Відповідно до ч.2 ст.1256 ЦК України, у разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Згідно ж положень ст. 213 ЦК України зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами).

На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину.

При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів.

Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з'ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін.

Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Як встановлено судом, 16 січня 2007 року секретарем виконавчого комітету Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області був посвідчений заповіт, яким ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 земельну частку (пай) у землі, яка перебуває в колективній власності КСГП «Хлібодар» та майновий пай в КСГП «Хлібодар» ОСОБА_2 померла 05.03.2015 року і позивач, яка є її єдиною спадкоємицею, прийняла спадщину, про що свідчать матеріали спадкової справи до майна померлої.

Звертаючись в суд з позовом про тлумачення заповіту, ОСОБА_1 зазначала, що в заповіті була допущена помилка особою, яка його складала, і замість виразу „земельна ділянка" останньою було зазначено вираз „земельна частка (пай)", що стало перешкодою для видачі їй нотаріусом свідоцтва про спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 1,27 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області.

Право власності спадкодавця ОСОБА_2 на зазначену земельну ділянку посвідчується державним актом на право власності на землю серія ХМ №015769, виданим їй 02 квітня 2002 року Деражнянською районною державною адміністрацією на підставі розпорядження №309 від 10 вересня 2003 року. Крім того, за життя ОСОБА_2 вказаний правовстановлюючий документ на земельну ділянку був переданий позивачці ОСОБА_1

Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про те, що на користь позивачки була заповідана померлою ОСОБА_2 саме земельна ділянка площею 1,27 га, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради і вважає за необхідне задовольнити заявлені вимоги про тлумачення заповіту ОСОБА_2 від 16 січня 2007 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області ОСОБА_3 зареєстрованого в реєстрі за №01, яке здійснити наступним чином: до складу спадкового майна ОСОБА_2 відноситься, зокрема, земельна ділянка площею 1,27 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Яськовецької сільської ради.

Керуючись ст..ст. 10,60, 212-214 ЦПК України, ст..ст. 213, 1256 ЦК України, суд-

вирішив:

Позов задовольнити.

Зміст заповіту ОСОБА_2 від 16 січня 2007 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за №01, у частині складу спадкового майна необхідно тлумачити як такий, що містить особисте розпорядження спадкодавця, згідно якого заповів ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,27 га, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради і належить йому на підставі державного акту на право власності на землю серії ХМ №015769, виданого Деражнянською районною державною адміністрацією 11 вересня 2003 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подається Апеляційному суду Хмельницької області через Деражнянський районний суд Хмельницької області.

Повний текст рішення виготовлений 07.09.2015 року.

Суддя: ОСОБА_4