Справа № 202/6943/15-ц
Провадження № 2/0202/4407/2015
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29 грудня 2015 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді: Мороза В.П.

при секретареві: Овечко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно та зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач у серпні 2015 року звернувся з позовом ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно.

В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач посилалась на те, що ОСОБА_3 є рідною матір'ю позивача - ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла.

Заповітом від 24.04.2013 року, посвідченого державним нотаріусом Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори Черненко І.М., ОСОБА_3 заповіла все своє майно рухоме та нерухоме ОСОБА_1

Згідно вищевказаного заповіту позивач прийняв спадщину та зареєстрував за собою право власності на відповідну частку буд. АДРЕСА_1.

Позивач зазначає, що у спадкову масу також входить буд. АДРЕСА_2.

Постановою державного нотаріуса Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори від 22.07.2015 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок АДРЕСА_2 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року його матері ОСОБА_3, у зв'язку з тим, що така нотаріальна дія буде суперечити законодавству. Оскільки згідно довідки № 7850, виданої КП «ДМБТІ» 10.07.2015 року право власності на спірне домоволодіння станом на 31.12.2012 року зареєстровано в цілому за ОСОБА_5.

Позивач в позовній заяві зазначає, що між його матір?ю - ОСОБА_3 та її сестрою - відповідачем по справі ОСОБА_2 було укладено усну згоду, відповідно до якої кожна з сестер отримає по ? частки за кожною спірного домоволодіння.

З урахуванням викладеного, позивач просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом для подальшої державної реєстрації та факт прийняття спадщини за законом від померлої ОСОБА_3 на все майно, у тому числі на ? частину житлового будинку АДРЕСА_2; визнати за ним право власності в порядку спадкування на ? частину земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,4 га, розташованого за адресою: АДРЕСА_2; зобов?язати реєстраційні органи зареєструвати за ним право власності на ? частку житлового буд. АДРЕСА_2 з відповідною часткою господарських будівель та споруд згідно техпаспорту на споруду.

В свою чергу ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування своїх вимог, позивач за зустрічним позовом посилалася на те, що житловий будинок АДРЕСА_2 було побудовано ОСОБА_5 та його дружиною ОСОБА_6. Зазначене подружжя мало двох дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 помер.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_6.

Заповітом від 03.10.1991 року, посвідченого державним нотаріусом Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори Черненко І.М., ОСОБА_6 заповіла все належне їй майно - ОСОБА_2

Позивач за зустрічним позовом зазначає, що вона протягом всього життя проживає в спірному домоволодінні та з урахуванням вищевказаного просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 та за заповітом після смерті ОСОБА_6 на домоволодіння по АДРЕСА_2.

Представник позивача (представник відповідача за зустрічним позовом) у судове засідання 29.12.2015 року не з?явився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином, в попередніх судових засіданнях позовну заяву підтримував, зустрічну позовну заяву не визнав в повному обсязі.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) у судовому засіданні позовні вимоги не визнала в повному обсязі, просила суд відмовити в їх задоволенні, на задоволенні зустрічних позовних вимог наполягала.

Суд, вислухавши пояснення відповідача (позивач за зустрічним позовом), вивчивши матеріали справи, вважає, що первісний позов задоволенню не підлягає, а зустрічний підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_2 було побудовано ОСОБА_5 та його дружиною ОСОБА_6. Зазначене подружжя мало двох дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (мати позивача за первісним позовом).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 помер (а.с. 59).

Його дружина ОСОБА_6 та ОСОБА_2 фактично прийняли спадщину, яка відкрилась після його смерті, як спадкоємці першої черги за законом.

Право власності на ? частину спірного домоволодіння перейшло дружині ОСОБА_6, як частина спільного майна подружжя, інша ? частина домоволодіння підлягала розподілу між ОСОБА_6 та ОСОБА_2, як між спадкоємцями першої черги за законом. Факт прийняття спадщини підтверджується реєстрацію спадкоємців в спірному домоволодінні.

Згідно довідки № 7850, виданої КП «ДМБТІ» 10.07.2015 року право власності на житловий будинок АДРЕСА_2 станом на 31.12.2012 року зареєстровано в цілому за ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності від 23.12.1991 року, виданого Індустріальним відділом РКГ згідно рішення Індустріальної Ради народних депутатів від 595/2 від 13.12.1991 року, зареєстрованого БТІ в реєстрову книгу № 75 за реєстровим № 116 (а.с. 33).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_6 (а.с. 60).

Заповітом від 03.10.1991 року, посвідченого державним нотаріусом Шостої дніпропетровської державної нотаріальної контори Черненко І.М., ОСОБА_6 заповіла все належне їй майно - ОСОБА_2 (а.с. 49).

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_6 фактично прийняла спадщину, яка складається з ? частин спірного домоволодіння після смерті матері - ОСОБА_6 та ? частину після смерті батька ОСОБА_5, оскільки на час відкриття спадщини була зареєстрована та мешкала у спірному домоволодінні.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» - у разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти ( у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Згідно з ст.ст. 548, 549 ЦК УРСР - прийнята спадщина визнається належною спадкоємцю з часу відкриття спадщини. Спадкоємець прийняв спадщину, зокрема, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Посилання позивача за первісним позовом на існування усної домовленості між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, інших доказів позивачем не надано.

Відповідно до ст. 11 ЦПК суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі вищевказаних правових норм, суд вважає, що ОСОБА_2 прийняла спадщину від своїх померлих батьків, яка складається з спірного домоволодіння.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем за первісним позовом вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, а вимоги за зустрічним позовом підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 58-60, 208-210, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності на нерухоме майно - відмовити в повному обсязі.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 вцілому право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 та за заповітом після смерті ОСОБА_6 на домоволодіння АДРЕСА_2.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 - денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: В.П. Мороз