№ 207/5829/14-ц
№ 2/207/768/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2015 року м. Дніпродзержинськ .

Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі головуючого судді Скиби С.А. , при секретареві Крупновій І.М. , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпродзержинську справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпродзержинського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , про визнання договору дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю недійсним ,

В С Т А Н О В И В

У грудні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою , у якій просив визнати недійсним договір дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «777» від 22 січня 2014 року недійсним , оскільки 22 січня 2014 року приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу ОСОБА_6 посвідчений договір дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі ТОВ «777» . У договорі зазначені відомості , які не відповідають дійсності , а саме розмір статутного капіталу товариства , яка належить ОСОБА_2 . ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про стягнення боргу . Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 5 грудня 2013 року забезпечений позов , накладено заборону ОСОБА_5 та ОСОБА_2 та іншим особам здійснювати дії , спрямовані на відчуження ( передачу в інший спосіб третім особам ) належних їм корпоративних прав у товаристві , тому договір є недійсним .

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не явився , письмово просив справу розглядати без його участі . Позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_7 позов не визнав та пояснив , що до державного реєстру внесена інформація , є достовірною і не впливає на договір . ОСОБА_2 свою частку не міняв , вона залишилась у розмірі 88375 гривень . Власниками ТОВ «777» були ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , який протягом 8 років не вносив суму у розмірі 88375 гривень до статутного капіталу і його було виведено зі складу учасників . Вважає позовні вимоги безпідставними .

Представник відповідачів ОСОБА_8 позов не визнала та пояснила , що договір дарування набирає чинності з моменту внесення змін до державного реєстру , але інформація про зміни не внесена .

Третя особа ОСОБА_5 у судове засідання не явився , письмово просив розглядати справу без його участі .

Третя особа приватний нотаріус Дніпродзержинського міського нотаріального округу ОСОБА_6 у судове засідання неодноразово не явилася , причину неявки суду не повідомила , тому суд можливим розглянути справу без її участі .

Суд , вислухавши пояснення осіб , які беруть участь у справі , вивчивши матеріали справи вважає , що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити з наступних підстав .

У судовому засіданні встановлено , що 22 січня 2014 року приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу ОСОБА_6 посвідчений договір дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі ТОВ «777» між ОСОБА_2 ( дарувальником ) та ОСОБА_3Л , ОСОБА_4 ( обдарованими ) , згідно якого 70 % частки у статутному капіталі ТОВ «777» дарувальник зобовязується передати у власність ОСОБА_4 , а 30 % статутного капіталу - ОСОБА_3 з усіма правами та обовязками , що належать учасникам товариства . Згідно п. 2.2 договору дарування ( а.с. 20 ) право власності обдарованих виникає з моменту прийняття рішення про надання згоди загальними зборами учасників товариства на укладання цього договору між сторонами , оформленого протоколу зборів учасників ТОВ «777» № 2/2014 від 22 січня 2014 року , укладення цього договору дарування та з моменту затвердження нової редакції статуту товариства та її державної реєстрації відповідно до чинного законодавства України .

Згідно ст. 215 ЦК України 2003 року підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною ( сторонами ) вимог , які встановлені частинами першою - третьою , пятою та шостою статті 203 цього Кодексу . Недійсним є правочин , якщо його недійсність встановлена законом ( нікчемний правочин ) . У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається .

Позивач ОСОБА_1 не є стороною у договору дарування , не є і не був засновником ( учасником ) юридичної особи , про що свідчать копія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців , копії статутів товариства ( а.с. 26 - 31 ) .

Згідно ст. 15 ЦК України 2003 року кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення , невизнання або оспорювання . Кожна особа має право на захист свого інтересу , який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства .

Згідно ст. 3 ЦК України 2013 року одною з загальних засад цивільного законодавства є свобода договору .

Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку , встановленому цим Кодексом , звернутися до суду за захистом своїх порушених , невизнаних або оспорюваних прав , свобод чи інтересів .

У розумінні ст. 3 ЦПК України відсутні порушені , невизнані або оспорювані прав чи інтереси позивача , що є підставою для відмови у задоволенні позову .

Послання позивача на ту обставину , що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 5 грудня 2013 року накладена заборона на відчуження корпоративних прав ТОВ «777» , тобто у звязку з цим обмежена можливість їх відчуження , і правочин є нікчемним , протирічить діючому законодавству .

Згідно ст. 228 ЦК України 2003 року правочин вважається таким , що порушує публічний порядок , якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина , знищення , пошкодження майна фізичної або юридичної особи , держави , Автономної Республіки Крим , територіальної громади , незаконне заволодіння ним . Правочин , який порушує публічний порядок , є нікчемним .

Відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного ОСОБА_3 України № 9 від 6 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» перелік правочинів , які є нікчемними як такі , що порушують публічний порядок , визначений статтею 228 ЦК :

1) правочини , спрямовані на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина ;

2) правочини , спрямовані на знищення , пошкодження майна фізичної або юридичної особи , держави , Автономної Республіки Крим , територіальної громади , незаконне заволодіння ним .

Такими є правочини , що посягають на суспільні , економічні та соціальні основи держави , зокрема : правочини , спрямовані на використання всупереч закону комунальної , державної або приватної власності ; правочини , спрямовані на незаконне відчуження або незаконне володіння , користування , розпорядження обєктами права власності українського народу - землею як основним національним багатством , що перебуває під особливою охороною держави , її надрами , іншими природними ресурсами ( стаття 14 Конституції України ) ; правочини щодо відчуження викраденого майна ; правочини , що порушують правовий режим вилучених з обігу або обмежених в обігу обєктів цивільного права тощо .

Усі інші правочини , спрямовані на порушення інших обєктів права , передбачені іншими нормами публічного права , не є такими , що порушують публічний порядок .

При кваліфікації правочину за статтею 228 ЦК має враховуватися вина , яка виражається в намірі порушити публічний порядок сторонами правочину або однією зі сторін . Доказом вини може бути вирок суду , постановлений у кримінальній справі , щодо знищення , пошкодження майна чи незаконного заволодіння ним тощо .

Частка у статутному капіталі ТОВ «777» не є обєктом цивільного права , вилученим з обігу , або обєктом цивільного права , обмеженим в обігу .

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень , крім випадків , встановлених статтею 61 цього Кодексу .

Згідно ст. 61 ЦПК України обставини , визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі , не підлягають доказуванню . Обставини , визнані судом загальновідомими , не потребують доказування . Обставини , встановлені судовим рішенням у цивільній , господарській або адміністративній справі , що набрало законної сили , не доказуються при розгляді інших справ , у яких беруть участь ті самі особи або особа , щодо якої встановлено ці обставини.

Представники відповідачів , заперечуючи проти позову , зазначили , що відповідачі не знали про існування ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 5 грудня 2013 року на час укладання договору дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі ТОВ «777» від 22 січня 2014 року , нотаріусом перевірено відсутність заборон . Позивачем не надано доказів отримання ухвали ОСОБА_2 . Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 19 листопада 2015 року ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 5 грудня 2013 року про забезпечення позову скасована за апеляційною скаргою ТОВ «777» . Апеляція була подана 22 квітня 2015 року , тобто після звернення ОСОБА_1 до суду з позовом про визнання договору дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю недійсним і відкриття провадження по справі . Зазначені обставини підтверджують доводи представників відповідачів про те , що на час укладання договору дарування відповідачі не знали про ухвалу про забезпечення позову та були відсутніми заборони на укладання угоди .

При розподілі судових витрат суд враховує , що у задоволенні позовних вимог відмовлено , тому судові витрати не підлягають стягненню з відповідачів на користь позивачки . Враховуючи частки у статутному капіталі , необхідно стягнути з ОСОБА_1 суму недоплаченого судового збору .

Керуючись ст. 3 , 15 , 203 , 215 , 228 ЦК України 2003 року , ст. 8 , 15 , 60 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору дарування ( відступлення ) частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю недійсним відмовити .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір 640 гривень 15 копійок .

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня його проголошення .

Суддя С.А. Скиба