Справа № 405/8156/15-ц
Провадження №2/405/2035/15
У Х В А Л А

30 листопада 2015 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до кредитної спілки «Шанс» про стягнення заборгованості по вкладу, процентів за користування вкладом, 3% річних, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом до відповідача КС «Шанс», в якому просить стягнути з відповідача на її користь 118 737 грн. 50 коп.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені в ст.119 ЦПК України.

Встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, зокрема, ч.5 ст.119 ЦПК України, при цьому, позивачем не сплачено судовий збір за позовну вимогу майнового характеру, виходячи з заявленої ціни позову в розмірі 118 737 грн. 50 коп.

Так, відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5-ти розмірів мінімальної заробітної плати.

Станом на 01 січня 2015 року розмір мінімальної заробітної плати визначено в розмірі 1 218 грн. 00 коп.

З огляду на викладене вище, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 187 грн. 38 коп. за подання до суду позовної вимоги майнового характеру, виходячи з заявленої ціни позову в розмірі 118 737 грн. 50 коп., або ж надати докази, що позивач має пільги по сплаті судового збору, визначені в ст.5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, відзначається, що позивач в позовній заяві зазначає, що нею не сплачено судовий збір при предявленні позову до суду, оскільки відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що повязані з порушенням їх прав.

Разом з тим, з 01 вересня 2015 року набрали чинності зміни до Закону України «Про судовий збір» в редакції від 22.05.2015 року, відповідно до яких статтю 5 Закону України «Про судовий збір» було викладено в новій редакції, в якій відсутні пільги щодо сплати судового збору споживачів за позовами, що повязані з порушенням їхніх прав під час розгляду справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до преамбули Закону України «Про судовий збір» саме зазначений Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від оплати та повернення судового збору, тобто він є спеціальним Законом.

У разі існування неузгодженості між нормами законів, застосовується норма закону, який виданий пізніше, навіть якщо прийнятий раніше не втратив своєї чинності.

Відповідно до ч.3 ст.2 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

На час вирішення питання про прийняття позовної заяви та відкриття позовного провадження, як процесуальної дії, пільга на яку посилається позивач, втратила свою дію, а тому позивач повинна сплатити судовий збір на загальних підставах.

З огляду на викладене, не є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору посилання на ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» щодо звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що повязані з порушенням їх прав, оскільки ця норма закону є загальною по відношенню до Закону України «Про судовий збір», норми якого є спеціальними для правовідносин, повязаних зі сплатою судового збору.

Окремо відзначається, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а так само на зазначених вище підставах, зокрема, майновий стан сторони, може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене позивачем в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом, при цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, відповідно до п.п.3, 4, 5 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру та виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, при цьому, предявляючи позов про стягнення з відповідача заборгованості за відсотками та 3% відсотки річних, позовні вимоги в цій частині позивачем нічим не обгрунтовано та не зазначено доказів на обгрунтування позовних вимог.

Разом з тим, згідно з нормами матеріального права позивач повинен визначити правові підстави позову (обставини, які мають місце у диспозиції норми матеріального права і мають бути доведені суду) та на підтвердження цих підстав позову повинен навести фактичні обставини справи та зазначити норму закону, яка регулює спірні правовідносини, що є предметом судового розгляду, оскільки ця обставина має суттєвий вплив на змагальний характер процесу і сприяє досягненню істини у справі.

Хоча стаття 119 ЦПК України не вимагає від позивача обовязкового зазначення правової підстави позову, тобто вказівки на норму права, яка регулює спірні правовідносини, тим не менш позивач повинен в обґрунтування своїх вимог посилатися на те право, захисту якого він вимагає.

Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не посилання позивача на певну норму закону, яку суд може змінити, якщо її дія не поширюється на правовідносини.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, якими визначаються форма та зміст позовної заяви, то відповідно до ст. 121 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.119, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України "Про судовий збір", -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до кредитної спілки «Шанс» про стягнення заборгованості по вкладу, процентів за користування вкладом, 3% річних залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в ухвалі недоліки.

В разі невиконання указаної вимоги позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м.Кіровограда шляхом подання протягом пяти днів з дня її отримання апеляційної скарги.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова