Справа №173/2299/15-ц
Провадження №2/173/1071/2015
Верхньодніпровський районний суд
Дніпропетровської області
В складі: головуючої судді Петрюк Т.М.
При секретарі Рудовій Л.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-
До суду звернулася позивач ОСОБА_1, з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2, згідно якого просить розірвати шлюб між нею та відповідачем посилаючись на наступне: 29.06.1990 вона зареєструвала шлюб з відповідачем у виконавчому комітеті Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Актовий запис № 26.
Від сумісного життя неповнолітніх дітей вони вже не мають.
З жовтня 2014 року вони з відповідачем припинили шлюбні відносини та спільне проживання.
Причиною розпаду сімейних відносин стало те, що відповідач зловживав спиртними напоями через що у них виникали сварки та конфлікти, що призвело до втрати любові та взаємоповаги одне до одного. Відповідач не бажає в добровільному порядку розірвати шлюб через органи реєстрації актів цивільного стану, що й стало причиною звернення до суду.
В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримала, просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, давши пояснення фактично установлені матеріалами справи. Строку для примирення просить не надавати.
Відповідач в судове засідання не з»явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Вислухавши осіб, що приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступними підставами: судом встановлено, що 29.06.1990 року між сторонами був зареєстрований шлюб у виконавчому комітеті Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Актовий запис № 26 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. На даний час неповнолітніх дітей у сторін немає.
Судом встановлено, що причиною розпаду сімейних відносин стало зловживання відповідачем спиртними напоями та під їх дією спричинення конфліктів та сварок в сім»ї, що призвело до втрати любові, поваги та взаємопорозуміння між сторонами. В результаті чого спільне проживання та сімейне життя сторін стало не можливим. Сторони проживають окремо одне від одного.
Сторони припинили ведення спільного господарства та спільне проживання в жовтні 2014 року, що підтверджується пояснення позивачки, а також даним про реєстрацію сторін за різними адресами згідно запису в паспорті та даними адресної довідки.
В добровільному порядку через органи реєстрації актів цивільного стану відповідач розірвати шлюб не бажає, що підтверджується поведінкою відповідача, який будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи (поштове повідомлення від 19.12.2015 року) в судове засідання не з»явився, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність не подав.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обгрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим, збереження шлюбу на думку суду буде суперечити інтересам сторін. В зв»язку з чим суд вважає за можливе розірвати шлюб між сторонами. До цього висновку суд приходить ще і виходячи із тривалості окремого проживання та припинення шлюбних відносин сторін.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище
Після розірвання шлюбу відповідно до прохання позивачки суд вважає за можливе залишити їй прізвище, обране при реєстрації шлюбу - ОСОБА_2 .
Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Суд вважає, що витрати пов»язані з реєстрацію розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану повинні бути покладені на відповідача. Відповідно дж ост. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 487 грн., 20 коп.
На основі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 10,60,88,212- 215 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 за позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити
Шлюб, зареєстрований 29 червня 1990 року виконавчим комітетом Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Актовий запис № 26 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1.
Після набрання рішенням законної сили його копію направити відділу державної реєстрації актів цивільного стану Верхньодніпровського районного управління юстиції Дніпропетровської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Стягнути з ОСОБА_2 витрати на користь держави за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати: 487 грн., 20 коп., за сплачений судовий збір
Рішення може бути оскаржене до судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту його проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд. Особи, які брали участь у судовому засіданні, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання цього рішення. Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем протягом 10 днів з моменту його отримання шляхом подачі заяви про його скасування до Верхньодніпровського районного суду.

Рішення набирає чинності після закінчення строку на подання апеляційної скарги та/або заяви про скасування заочного рішення, якщо така скарга та/або заява не подавались.

У випадку подання апеляційної скарги або заяви про скасування заочного рішення, рішення набирає чинності після розгляду справи судом апеляційної інстанції, або після перегляду заочного рішення судом, який його постановив, якщо рішення не було скасоване або змінене.

Суддя Петрюк Т.М.