"03" листопада 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі
головуючої судді Гончарук В.П.
при секретарі Красновій І. В.
розглянувши у відкритому судовому засідання в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення збитків, суд -
Позивачі звернулись до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення збитків.
Вимоги мотивовані тим, що позивачі є співвласниками кімнати АДРЕСА_2.
Зазначене приміщення використовується позивачами для здійснення особистої підприємницької діяльності.
В період часу з починаючи з березня 2015 р. у вказаній квартирі позивачів з вини відповідача неодноразово відбувалось затоплення, внаслідок чого АДРЕСА_2 стала не придатною для проживання.
У зв»язку із залиттям з позивачами був розірваний договір оренди кімнати, що призвело до втрати останніми прибутку
Позивачі в позовній заяві зазначають що їм була спричинена як матеріальна шкода викликана проведенням відновлювальних ремонтних робіт, так і витрати які позивачі понесли у зв»зку із отриманням правової допомоги для звернення із позовною заявою до суду та суму упущеної вигоди, виходячи з чого позивачі просять стягнути з відповідача на свою користь 15 200 грн., вартості відновлюваного ремонту, а також стягнути на свою користь упущену вигоду в розмірі 4 762 грн. 82 коп. та вартість правової допомоги у розмірі 6 000 грн.
В судове засідання представник позивачів не з»явився але надав заяву в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з»явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином причини неявки суду невідомі.
Відповідно до ч.1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів що у даному випадку вбачається за доцільне.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до наступного.
18.03.2015 року та в період часу з 01.05.2015 р. по 02.05.2015 р. внаслідок недбалого відношення мешканців квартири АДРЕСА_1, до сантехнічного обладнання сталося залиття кімнати АДРЕСА_2, з вище розташованої квартири, що підтверджується затвердженими 18 березня 2015 року та 07 травня 2015 року майстром з ремонту, майстром т/д, слюсаром - сантехніком, актом про залиття.
В актах про залиття зазначено, що внаслідок залиття в кімнаті № 16 було пошкоджено частково стелі та стіни, та зазначено що згідно із записів аварійної служби залиття сталось в наслідок того що в квартирі № 33 лопнула гнучка підводка.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно даних Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухомого мана право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_5 на підставі договору міни, посвідченого 24.11.1994 р.
В матеріалах справи наявні подані позивачами квитанції та чеки, які частково підтверджують понесені позивачами витрати на проведення ремонту квартири додатково ще на суму 1 942 грн.
Будь-яких доказів, які б свідчили про відсутність вини відповідача у завданні шкоди позивачу або доказів, які б свідчили про іншу вартість робіт, необхідних для відновлення квартири позивача після залиття, відповідачем суду не надано.
Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить.
Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Відповідно до договору оренди приміщення від 17 вересня 2013 року укладеного між ОСОБА_3 орендодавцем з одного боку та СПД ОСОБА_6 як орендарем з іншого боку, відповідно до якого орендодавець передає а орендар бере у тимчасове володіння приміщення що знаходиться у АДРЕСА_3, орендна плата за місяць становить 1 190 грн. 70 коп.
Як вбачається із повідомлення СПД ОСОБА_6 від 25.03.2015 року, представник СПД ОСОБА_6 зазначає про неможливість перебування в орендованому приміщенні через протікання води зі стелі, у зв»язку із чим просить розірвати договір оренди.
Таким чином позивачі зазначають, що розірвання договору оренди призвело до втрати останніми прибутку на загальну суму 4 762 грн. 82 коп.
Відповідно до договору № 03/06ШПЛ про надання правової допомоги від 03 червня 2015 року та акту виконаних робіт від 03 червня 2015 року позивачам ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, було надано адвокатом Лукацькою Л. Г правову допомогу яка полягала в підготовці позову та представництві справи у суді на загальну суму 6 000 грн.
Ст. 84 ЦПК України встановлено, що витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.
Згідно положень ст. 1 ЗУ «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.
Згідно наданих стороною акту виконаних робіт, договору про надання юридичних послуг та копії квитанції вбачається, що позивачі сплатили 6 000 грн. правової допомоги, що значно перевищує граничний розмір компенсації таких витрат, встановлених законом, виходячи з чого суд не вбачає підстав для задоволення такої вимоги.
За вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача матеріального збитку у розмірі 15 200 грн., заподіяного внаслідок залиття квартири, та вартості правової допомоги у розмірі 6 000 грн. та упущену вигоду в розмірі 4 762 грн. 82 коп.
Відповідно до ст.88 ЦПК України на користь позивачів з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп.
Керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, на підставі ст.ст. 22, 1166, 1192 ЦК України, суд
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 вартість здійсненого ремонту та будівельних матеріалів на загальну суму 15 200 грн.
Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 збитки (упущену вигоду) у розмірі 4 762 грн. 82 коп.
Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 суму сплаченого судового збору у розмірі 243 грн. 60 коп.
В решті позовних вимог - відмовити
Рішення суду, може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

С у д д я :