Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Гончарука В.П.

при секретарі Погорілій К. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції ум. Києві, ОСОБА_2, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати за нею право власності на майно - частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, що становить 27/100 в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_3.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому домоволодіння, а саме 27/100 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Вона є дочкою померлого ОСОБА_3 Так, в силу ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, після смерті батька - ОСОБА_3, вона прийняла спадщину як спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. ОСОБА_2, яка була дружиною померлого ОСОБА_3, нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини не зверталась, фактично відмовилась від належної їй частки спадковго мана на користь позивачки ОСОБА_1 Інших осіб, які б претендували на майно немає, а тому вона є єдиним спадкоємцем відкритої спадщини.15 травня 2013 року вона звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Турчак С.М., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 із заявою про прийняття спадщини. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири, їй було відмовлено, та листом вих. № 13/02-31/2013 від 16 травня 2013 року надане роз'яснення стосовно неможливості вчинення даної нотаріальної дії у зв'язку з тим, що дублікат на частину квартири не був зареєстрований в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно до 01 січня 2013 року в Комунальному підприємстві Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна та на теперішній час відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно а їх обтяжень" від 01 липня 2004 року № 1952-IV (зі змінами) та Постанови Кабінету Міністрів "Про затвердження порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 22 червня 2011 року № 703 (зі змінами) не може бути зареєстрований в реєстрі прав за померлим. А оскільки при відсутності реєстрації права власності вчинення нотаріальної дії неможливе, то нотаріус Турчак С.М. рекомендувала звернутися за вирішенням цього питання до суду. Таким чином, виникла ситуація при якій, через бездіяльність спадкодавця щодо реєстрації нерухомого майна, у зв'язку з відсутністю обов'язку щодо його реєстрації на час володіння спадкодавцем цим майном, спадкоємець не може набути право власності на це майно в порядку спадкування через нотаріальну контору.

Ухвалою від 03.04.2015 року провадження в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві було закрито, у зв"язку із тим що позовна вимога не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Представник позивача в судове засідання не з"явився, про день час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надала заяву про розгляду справи без її участі, позов просила задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав свої заперечення в яких проти позову заперечував та просив проводити розгляд справи без його участі.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, з проханням розглядати справу за її відсутності.

Третя особа - ОСОБА_2, в судове засідання не з"явилась, але надала суду заяву в якій просила проводити розгляд справи без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Представник третьої особи Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з"явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 року народилася ОСОБА_1, батьками якої записані - ОСОБА_3 та ОСОБА_2

10 листопада 2007 року ОСОБА_1 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб. Прізвище дружини після укладання шлюбу - ОСОБА_1.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 21 липня 1999 року, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва, 27/100 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 17 січня 2007 року, виданого Дніпровською районною у м. Києві державною адміністрацією, 74/100 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_2 та членам її сім'ї - ОСОБА_1 в рівних долях.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну йому 27/100 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно довідки форми № 3, виданої 26 червня 2013 року № 507 Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 418, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_1

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За вимог ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

25 липня 2011 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Турчак С.М. від 16 травня 2013 року, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири, оскільки дублікат на частину квартири не був зареєстрований в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно від 01 січня 2013 року в Комунальному підприємстві Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна та на теперішній час відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01 липня 2004 року № 1952-IV (зі змінами) та Постанови Кабінету Міністрів "Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 22 червня 2011 року № 703 (зі змінами) не може бути зареєстрований в реєстрі речових прав за померлим.

Як було встановлено в судовому засіданні, єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_3 є його донька - ОСОБА_1

Як роз'яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Частиною першою статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно статті 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього кодексу.

Однак відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкодавця права на спадщину.

Відповідно до вимог п. 5 ст..19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" підставою для державної реєстрації прав та їх обтяжень є рішення суду що набрало законної сили.

Виходячи з положень статті 392. ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, який засвідчує його право власності.

Однак відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкодавця права на спадщину.

Відповідно до вимог п. 5 ст..19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" підставою для державної реєстрації прав та їх обтяжень є рішення суду що набрало законної сили.

Виходячи з положень статті 392. ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, який засвідчує його право власності.

За вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень

Зважаючи на викладене, а також на те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України не встановлено, суд приходить до висновку про доведену обґрунтованість позову та вбачає його таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.215, 1223, 1224,1270, 1268,1258,1301 Цивільного кодексу України, ст.ст. 8, 10, 11, 88,209, 212, 215 ЦПК України

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції ум. Києві, ОСОБА_2, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно частину квартири за адресою : АДРЕСА_1, що становить 27/100 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: