АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/6936/15 Справа № 186/164/15 Головуючий у 1 й інстанції - Янжула С.А. Доповідач - Волошин М.П.
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2015 року м. Дніпропетровськ

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Волошина М.П.

суддів - Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.

при секретарі - Прудченко В.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» та Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Павлограді, на рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 03 червня 2015 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Павлограді, Комунальний заклад «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві , -

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2015 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Павлограді, Комунальний заклад "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказував на те, що він працював у філії "Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" в шахті "Ювілейна" гірничим робітником очисного забою.

14 листопада 2013 року з ним трапився нещасний випадок на виробництві, про що було складено акт, в якому зазначено обставини, з яких він стався.

В результаті нещасного випадку він отримав травми голови, шиї та грудей, не в змозі самостійно був пересуватися. Його доставили на ношах до пункту охорони здоров'я, де була надана перша допомога. Після чого, викликаною РПГ, з болями голови та грудного відділу хребта і шиї, його доставили до відділення КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні "ДОР». Після того, як його оглянув черговий лікар - травматолог, встановив такий діагноз: "забій шийно-грудного відділу хребта, забій м'яких тканей голови та грудної клітки". Для встановлення достовірного діагнозу його повинні були оглянути компетентні лікарі - психотерапевт та невропатолог, що не було зроблено, тому в первинному діагнозі не була засвідчена травма, як черепно-мозкова.

Незалежним інспектором Д'яконовим С.Є. був направлений лист до ТЕРКОМу з проханням перегляду складу комісії та уточнення діагнозу, після чого був складений новий акт іншим складом комісії та діагноз травми вказувався у відповідності листа непрацездатності, який складався не компетентним черговим лікарем. Тим самим, діагноз був встановлений з порушеним "Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

В акті № 16 форми Н-1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом та акту спеціального розслідування форми Н-5 від 23 січня 2014 року, вказані обставини, причини, за яких стався нещасний випадок (аварія), вказані симптоми пошкодження грудного відділу та шиї, забиття м'яких тканин голови, але при забитті м'яких тканин голови, не вказано про черепно-мозкову травму, як слідство після аварії.

Згідно висновку лікаря-травматолога від 15 листопада 2013 року в його діагноз включені забій голови, грудної клітки та забій шийного хребта.

У виписці-епікризі із медичної картки стаціонарного хворого № 1449 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД вказаний повний діагноз основного, супутніх захворювань та ускладнення - наслідки перенесеної черепно - мозкової травми /виробнича, 14 листопада 2013 року/.

У виписці з історії хвороби № 27564 «Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій він лікувався з 17 грудня 2013 року по 30 грудня 2013 року, вказані скарги на головний біль, запаморочення, підвищену втомлюваність, загальну слабкість, дратівливість, поганий сон, болі та обмеженість рухів у шийному і грудному відділі хребта, значно посилюється при найменшому фізичному навантаженні.

У виписному епікризі з історії хвороби № 2227 «Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова", в якій він лікувався з 30 січня 2014 року по 11 лютого 2014 року, вказане засвідчується, клінічний діагноз: наслідки перенесеної поєднаної травми (хребетна, ЧМТ, трудове каліцтво 2013 р.) у вигляді розсіяної органічної симптоматики, координаторної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, ликворно-соматоформно-вегетативної дисфункції з тривожно-депресивними нашаруваннями і мнестичними розладами, посттравматичний остеохондроз, спондилоартроз, дискоз С4-С7, Д4-Д8, спондильоз С4-С7, Д6-Д8. Кіфоз 1ступені зі стійким виразним больовим, м/тонічною властивістю, НФ 2 ступеню.

Згідно медичної документації: виписки-епікризу з медичної картки стаціонарного хворого № 3236 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД, де він лікувався з 16 вересня 2014 року по 03 жовтня 2014 року, зазначено повний діагноз: «Наслідки перенесеної черепно-мозкової травми (виробнича, 14 листопада 2013р.) у вигляді двосторонньої пірамідної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, лікворно-гіпертензійного синдрому, астено-невротичного синдрому, кризова течія, посттравматичний шийний остеохондроз, больовий синдром».

За направленням КУ «ЦПМСП» м. Першотравенська з 10 листопада 2014 року по 11 грудня 2014 року знаходився на стаціонарному лікуванні в КУ «ДКПБ»ДОС» 36 відділення, де був поставлений діагноз ЛКК : наслідки черепно-мозкової травми (14 листопада 2013 р.), помірний психоорганічний синдром, змішаний варіант, з переважанням експлозивного компонента, виражених тривожно-фобічними, депресивним включеннями.

На підставі вищевикладених та доданих копій документів медичних досліджень, він 10 грудня 2014 року у письмовій формі звернувся до відповідача з проханням перевірити правильність і обґрунтованість обставин, з яких стався нещасний випадок, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками, внести доповнення до акту № 16 форма Н1 про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті: «Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки».

Письмову відповідь він не отримав. На особистому прийомі у керівництва ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у січні 2015 року йому також було відмолено в одержанні письмової відповіді.

Відповідач не бажає добровільно внести доповнення до первинного медичного діагнозу до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року. Відповідач безпідставно порушує норми "Положення розслідування та облік нещасних випадків на виробництві", ЗУ «Про охорону праці».

З урахуванням всіх обставин просив суд зобов'язати відповідача внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ним 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті: «Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки».

Рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 03 червня 2015 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволені.

Зобов'язано ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" внести доповнення до акту про нещасний випадок на виробництві від 23 січня 2014 року, який трапився з ОСОБА_2 14 листопада 2013 року, вказавши кінцевий діагноз в акті : "Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки".

Вирішено питання про судовий збір.

В своїх апеляційних скаргах ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Павлограді посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог позивача.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, а рішення суду скасуванню з наступних підстав.

Статтею 213 ЦПК України визначено, що рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Однак зазначеним вимогам закону ухвалене у справі рішення суду не відповідає

Так судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 працював у філії "Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" шахті "Ювілейна" гірничим робітником очисного забою.

14 листопада 2013 року з ним трапився нещасний випадок на виробництві, про що 19 листопада 2013 року було складено акт форми Н-5, в якому зазначено обставини, за яких він стався, а саме: по закінченню першої зміни о 15:00 годині, під час доставки працівників першої зміни в приствольний двір гор.180м. в пасажирських вагонетках ВЛГ-8 (в складі п'яти вагонів), електровозом АМ-8Д №17, машиніст електровозу в районі ПК-1 квершлангу №1 стався схід пасажирських вагонеток ВЛГ-18 з рейкової колії з подальшим зачепленням третього вагону за фланець пожежно-зрошувального трубопроводу, який знаходився справа від состава, у результаті чого була деформована верхня частина кузову пасажирської вагонетки ВЛГ-8, в якій він знаходився та зазначено наслідки нещасного випадку: забій шийно-грудного відділу хребта. Забій м'яких тканин голови, грудної клітки. На підставі довідки №2179 від 18 листопада 2013 року, виданої КЗ "Першотравенська центральна міська лікарня ДОР".

Копією журналу реєстрації осіб, що потерпіли від нещасних випадків на виробництві філії "ПУ МДР ГШО" підтверджується, що 14 листопада 2013 року зафіксований факт нещасного випадку на виробництві з ОСОБА_2 Наслідки нещасного випадку: забій шийного та грудного відділу хребта. Забій м'яких тканин голови та грудної клітки.

В результаті нещасного випадку позивач отримав травми, не в змозі самостійно був пересуватися. Його доставили до пункту охорони здоров'я, де була надана перша допомога, внесено запис в медичну карту хворого з направленням до чергового лікаря міської лікарні. Після чого його доставили до відділення КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні ДОР». Там був оглянутий черговим лікарем, який встановив попередній діагноз: "забій шийного відділу хребта та грудної клітки". Зроблено рентген шийного та грудного відділів хребта, кістково-травматичних змін не виявлено, направлено до лікаря-травматолога.

З 15 листопада 2013 року ОСОБА_2 перебував на амбулаторному лікуванні в КЗ «Першотравенської центральної міської лікарні ДОР». 23 листопада 2013 року швидкою допомогою був доставлений в міську лікарню зі скаргами на головний біль, оглянутий терапевтом, діагноз: артеріальна гіперстензія (посттравматичний? криз), 29 листопада 2013 року оглянутий лікарем - терапевтом зі скаргами на головний біль.

Незалежним інспектором Д'яконовим С.Є. був направлений лист до ТЕРКОМу з проханням перегляду складу комісії та уточнення діагнозу, після чого був складений новий акт іншим складом комісії та діагноз травми вказувався у відповідності листа непрацездатності.

Згідно акту № 16 форми Н-1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом та акту спеціального розслідування форми Н-5 від 23 січня 2014 року, вказані обставини, причини, за яких стався нещасний випадок (аварія), вказані симптоми пошкодження грудного відділу та шиї, забиття м'яких тканин голови, але при забитті м'яких тканин голови, не вказано про черепно-мозкову травму, як наслідок аварії.

У виписці-епікризі із медичної картки стаціонарного хворого № 1449 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД вказаний повний діагноз основного, супутніх захворювань та ускладнення - наслідки перенесеної черепно - мозкової травми /виробнича, 14 листопада 2013 року/.

18 листопада 2013 року КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» надано висновок про важкість виробничої травми із зазначенням діагнозу:"забій шийно-грудного відділу хребта, забій м'яких тканин голови, грудної клітки". До числа важких виробничих травм не відноситься.

У виписці з історії хвороби № 27564 Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій лікувався позивач з 17 грудня 2013 року по 30 грудня 2013 року, вказані скарги на головний біль, запаморочення, підвищену втомлюваність, загальну слабкість, дратівливість, поганий сон, болі та обмеженість рухів у шийному і грудному відділі хребта, значно посилюється при найменшій фізичному навантаженні.

11 грудня 2013 року була проведена аксіональна комп'ютерна томографія головного мозку в КУ "Обласна клінічна лікарня ім.М.І.Мечнікова", якою встановлено: очагових змін в речовині головного мозку не виявлено. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. У корі лобової, скроневої частки, конвекситально змінені підпаутинні простори, розширено передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простори конвекси. Висновок: рубцево-атрофічні зміни в корі лівої лобової частки і скроневої частки.

У виписному епікризі з історії хвороби № 2227 Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. І.І.Мечникова, в якій лікувався позивач з 30 січня 2014 року по 11 лютого 2014 року, вказане засвідчуються клінічний діагноз: наслідки перенесеної поєднаної травми (хребетна, ЧМТ, трудове каліцтво 2013 р.) у вигляді розсіяної органічної симптоматики, координаторної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, ликворно-соматоформно-вегетативної дисфункції з тривожно-депресивними нашаруваннями і мнестичними розладами, посттравматичний остеохондроз, спондилоартроз, дискоз С4-С7, Д4-Д8, спондильоз С4-С7, Д6-Д8. Кіфоз 1ступені зі стійким виразним больовим, м/тонічним властивістю, НФ 2ступені.

Згідно медичної документації виписки-епікризу з медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_2 № 3236 КЗ «Першотравенської ЦМЛ» ДОР» ЦПМСД, де він лікувався з 16 вересня 2014 року по 03 жовтня 2014 року, зазначено повний діагноз: «Наслідки перенесеної черепно-мозкової травми (виробнича, 14 листопада 2013р.) у вигляді двосторонньої пірамідної недостатності, синдрому ВСД за гіпертонічним типом, лікворно-гіпертензійного синдрому, астено-невротичного синдрому, кризова течія, посттравматичний шийний остеохондроз, больовий синдром».

Також, ОСОБА_2 неодноразово оглядався невропатологом, проходив лікування у травматолога за місцем проживання. Надалі відзначалися нестабільні високі цифри АТ, незадовільний стан і наростання головного болю. Був направлений в ОКБМ, де обстежений на КТ від 11 грудня 2013 року № 178242, де були виявлені рубцево-атрофічні зміни в корі лівій лобовій і скроневих частках головного мозку. Ознаки енцефалопатії. Був госпіталізований в Н.О. № 1 ОКБМ з 17 грудня 2013 р., де ретроспективно діагностовано черепно-мозкова травма, посттравматичний остеохондроз шийного та грудного відділів хребта. В лютому 2014 року проходив курс лікування в неврологічному відділенні.

За направленням КУ «ЦПМСП» м. Першотравенська з 10 листопада 2014 року по 11 грудня 2014 року знаходився на стаціонарному лікуванні в КУ «ДКПБ»ДОС» 36 відділення, де був поставлений діагноз ЛКК : наслідки черепно-мозкової травми (14 листопада 2013 р.), помірний психоорганічний синдром, змішаний варіант, з переважанням експлозивного компонента, виражених тривожно-фобічними, депресивним включеннями.

Задовольняючи позовні вимоги позивача, суд послався на те, що позивачем доведений факт отримання ЧМТ що підтверджують медичні дослідження, діагнози стану здоров'я, епікризи, висновки медичних комісій, показання свідків, а саме: лікаря-травматолога ОСОБА_4, який підтвердив, що позивач скаржився на головний біль, тому направлявся до невропатолога, лікаря-невропатолога ОСОБА_5, який зазначив, що ЧМТ позивач отримав саме під час травми на виробництві, наслідки ЧМТ можуть проявлятися в кожної людини індивідуально, в залежності від конституції тіла, особливостей організму, та у різний проміжок часу, дані аксіональної комп'ютерної томографії головного мозку в КУ "Обласна клінічна лікарня ім.М.І.Мечнікова" від 11 грудня 2013 року, якою встановлено: очагових змін в речовині головного мозку не виявлено. Утворення середньої лінії не зміщені. Шлуночкова система звичайної конфігурації. У корі лобової, скроневої частки, конвекситально змінені підпаутинні простори, розширено передній відділ міжпівкульної щілини, цистерн латеральних ямок і підпаутинні простори конвекси. Висновок: рубцево-атрофічні зміни в корі лівої лобової частки і скроневої частки, підтверджують, що в результаті нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_2 14 листопада 2013 року, підтверджують діагноз, а саме: "Забій шийно-грудного відділу хребта, струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, з пошкодженням м'яких тканин голови та забій грудної клітки"

Але з таким висновком суду погодитися не можна, з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду з позовом про внесення доповнень до акту про нещасний випадок, який стався з ним на виробництві, а саме до п. 9 акту, в якому вказується діагноз.

Згідно п. 34 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232, в разі незгоди потерпілого із змістом акту за формою Н-5 або Н-1, посадова особа органу Держгірпромнагляду має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем приписи за формою Н-9, щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, рішення посадової особи органу Держгірпромнагляду може бути оскаржене у судовому порядку.

Відповідно до п. 33 вище зазначеного Порядку № 1232 проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку також проводиться за вимого органів державного управління, органів державного нагляду за охороною праці, виконавчої дирекції Фонду та її робочих органів, профспілок або уповноваженими найманими працівниками особами з питань охорони праці у разі, коли виявлено порушення вимог цього порядку.

З вказаних пунктів слідує, що усунення недоліків , інших порушень Порядку № 1232 при складанні акту Н-1можливе шляхом проведення повторного (додаткового) розслідування.

Внесення змін до акту Н-1, Порядком № 1232 не передбачено.

Крім того, судом першої інстанції залишено поза увагою, те, що встановлення діагнозу, це компетенція лікувально-профілактичного закладу, комісія з розслідування нещасного випадку не має відношення до встановлення діагнозу. Внесення до акту Н-1 діагнозу, який не встановлений лікувально-профілактичним закладом у період тимчасової втрати працездатності внаслідок нещасного випадку на виробництві, є порушенням Порядку № 1232.

Вказаним Порядком №1232, не передбачено право роботодавця самостійно вносити будь-які зміни та доповнення всупереч первинно встановленому потерпілому діагнозу.

Встановлення іншого діагнозу (лікувально-профілактичним закладом або судом ) є підставою для проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку.

Таким чином, суд першої інстанції при ухваленні рішення неповно з'ясував обставини справи, права та обов'язки сторін.

Так, відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року зазначено, що «у мотивувальній частині кожного рішення має бути наведено також посилання на закон та інші нормативно-правові акти матеріального права (назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт закону), у відповідних випадках - на норми Конституції України, на підставі яких визначено права та обов'язки сторін у спірних правовідносинах, на статті 10, 11, 60, 212 та 214 ЦПК (статті 224 - 226 ЦПК - при ухваленні заочного рішення) й інші норми процесуального права, керуючись якими суд установив обставини справи, права та обов'язки сторін. У разі необхідності мають бути посилання на Конвенцію та рішення Європейського суду з прав людини, які згідно із Законом України від 23 лютого 2006 року N 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права та підлягають застосуванню в даній справі.

Зазначеним вимогам закону рішення суду не відповідає, оскільки суд посилався на норми матеріального права, які не регулюють спірні правовідносини та не навів ні однієї норми права, що підтверджує обґрунтування позовних вимог.

За положенням ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Так, способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст.16 ЦК України, за положеннями якої під способами захисту суб'єктивних цивільних прав є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених(оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст.16 ЦК з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення. При цьому, особа, право якої порушено, може скористатися відповідно до ст.16 ЦК України, не любим, а цілком конкретним способом захисту свого права.

Частиною 2 ст.16 ЦК встановлено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Отже, діюче законодавство передбачає застосування конкретного способу захисту цивільного права, яке залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Під час розгляду і вирішення цивільної справи суд визначає спосіб захисту виходячи із закону, який регулює конкретні правовідносини, характеру порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Як видно із справи, обраний позивачаем спосіб захисту порушеного права, що зазначений в позовній заяві, який суд визнав таким, що підлягає захисту у зазначений у судовому рішенні спосіб, не є способом захисту цивільного права та інтересу в розумінні ст.16 ЦК України, оскільки не є конкретним способом захисту права.

З огляду не зазначене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню на підставі ч.ч.1, 3 ст. 309 ЦПК України, з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 303, 309, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційні скарги Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» та Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Павлограді, задовольнити.

Рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 03 червня 2015 року скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Павлограді, Комунальний заклад «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про внесення доповнення в медичний діагноз до акту про нещасний випадок на виробництві, відмовити.

Рішення апеляційного суду чинне з моменту проголошення та може бути оскаржене до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів.

Головуючий: М.П.Волошин

Судді: Е.Л.Демченко

Т.Р.Куценко