Справа № 544/1863/15-ц
пров. № 2/544/98/2015
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2015 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Сімонової С.Г.,

за участі секретаря Пірогова В.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду на вул. Леніна, 41 цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 21 грудня 2015 року звернувся до суду із заявою про встановлення факту належності документу та факту родинних стосунків.

Проте, ОСОБА_1 не надала документи на підтвердження неможливості отримання документа що підтверджує факт неправильного написання її імені в державному акті серії І-ПЛ № 043281.

Відповідно статті 258 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», передбачено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.137 ЦПК, так і вимогам

щодо її змісту, передбаченим ст.274 ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Приписами частини 1 статті 121 ЦПК, установлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Тому, ураховуючи вищевказане, уважаю, що заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, необхідно залишити без руху.

Керуючись ст. 121 ЦПК, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 5-денний строк з дня отримання ухвали для усунення вказаних недоліків, в іншому випадку заява підлягатиме поверненню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до апеляційного суду Полтавської області через Пирятинський районний суд протягом пяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набуває законної сили після розгляду справи.

Суддя С.Г. Сімонова