Провадження № 2/234/6044/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2015 року Краматорський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Марченко Л.М.,

при секретарі Овчаровій Ю.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Краматорського міського суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Із позову вбачається, що 29 грудня 2014 року помер батько позивача, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді грошових коштів на ощадному рахунку у банку. Інших спадкоємців, крім позивача та дружини померлого, ОСОБА_3, після смерті батька немає. Мати позивача, ОСОБА_3 відмовилась від прийняття спадщини після смерті свого чоловіка. 28.08.2015 року позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті свого батька, але отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у звязку із пропуском строку для прийняття спадщини.26.12.2014 року позивач разом із матірю були взяті на облік до УПтСЗН Ізюмської міської ради, як особи, переміщені з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції. У звязку зі смертю батька, він змушений був повернутися до м. Горлівка та поховати батька. Наступні місяці позивач знаходився в зоні проведення АТО, не маючи можливості виїхати на територію, підконтрольну Україні, оскільки не мав перепустки та знаходився на лікуванні у медичному закладі. Вважає причину пропуску поважною. У цей час позивач бажає прийняти спадщину та йому необхідно одержати свідоцтво про право на спадщину. Просить суд винести рішення, яким визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_2, який помер 29.12.2014 року.

Представник позивача у судове засідання не зявилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, просила справу розглядати у її відсутність та позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, але надав заяву до суду з проханням справу слухати у його відсутність та проти задоволення позову не заперечував.

Згідно ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Проаналізувавши в сукупності зібрані в справі докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_2 12.05.1989 року, уклав шлюб з ОСОБА_3, від якого у них народився син- Лисов ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.(а.с. 10,11); копії свідоцтва про смерть, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ізюмського міськрайонного управління юстиції у Харківській області серія 1-ВЛ № 503679 від 30.07.2015 року ОСОБА_2 помер 29.12.2014 року (а.с. 5).

Відповідно до заяви від 28.08.2015 року, ОСОБА_3 звернулась до приватного нотаріусу Краматорського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про відмову у прийнятті спадщини, після смерті свого чоловіка ОСОБА_2. (а.с.6)

Згідно заяви про переказ вкладу, ОСОБА_2 має ощадний рахунок у банку. (а.с. )

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 28.08.2015 року приватним нотаріусом Краматорського міського нотаріального округу ОСОБА_5 відмовлено ОСОБА_1 у відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_2, померлого 29.12.2014 року, у звязку з тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 7)

Згідно витягу зі спадкового реєстру відсутня спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 (а.с. 26).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги після померлого ОСОБА_2.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняв через те, що знаходився в зоні проведення антитерористичної операції, не мав можливості виїхати на територію, підконтрольну Україні, крім того, на той час перебував на лікуванні у медичному закладі. Крім того, у м. Горлівка не працювали нотаріальні контори у звязку з проведенням на території міста антитерористичної операції.

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті батька позивача, мати позивача ОСОБА_3 звернулась до нотаріальної контори із заявою про відмову у прийнятті спадщини, жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивач не претендує на прийняття спадщини, спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, а відповідач визнає позов у повному обсязі.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що викладені у позові обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю шість місяців, з дня набрання рішення законної сили.

Керуючись ст.. 8, 10, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, ст.. 1272 ЦК України, -

ВИРИШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк тривалістю шість місяців для подачі ним заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_2, який помер 29.12.2014 року.

Строк для прийняття спадщини починається з моменту набрання рішення законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя ОСОБА_6