Справа № 315/1121/15-ц
Номер провадження № 2/315/420/15
23 грудня 2015 року м. Гуляйполе
Гуляйпільський районний суд Запорізької області в складі:
головуючої судді Романько О.О.,
за участю секретаря судового засідання Притули Я.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гуляйполе Запорізької області цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
27 жовтня 2015 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 24 377,36 грн., в якому зазначив, що 31.03.2011 року фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (відповідач) було підписано заяву про відкриття поточного рахунку.
Відповідач, у звязку з порушенням зобовязань за договором обслуговування кредитних лімітів на поточному рахунку станом на 24.09.2015 року має заборгованість 24 377,36 грн., яка складається з наступного: - 9500,00 грн. заборгованість за кредитом; - 6575,89 заборгованість по процентам за користування кредитом; - 7018,98 грн. пеня за несвоєчасність виконання зобовязань за договором; - 1282,50 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом.
У порушення норм закону та умов договору відповідач зобовязання за договором належним чином не виконав, а саме не сплатив необхідні кошти для погашення заборгованості.
Враховуючи відмінності у правоздатності, дієздатності та державній реєстрації юридичних осіб та осіб-підприємців, відповідно до чинного законодавства, однією з особливостей підстав припинення зобовязань для фізичної особи-підприємця є те, що у випадку припинення субєкта підприємницької діяльності фізичної особи (виключення з реєстру субєктів підприємницької діяльності) її зобовязання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як фізичною особою, оскільки фізична особа не перестає існувати. Фізична особа-підприємець відповідає за своїми зобовязаннями, повязаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном.
Враховуючи вищевикладене та той факт, що 22.07.2014 року фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 було виключено з реєстру субєктів підприємницької діяльності, вважають за необхідне захистити свої права шляхом стягнення наявної заборгованості за кредитним договором № б/н від 31.03.2011 року та прохають стягнути з відповідача заборгованість в сумі 24 377,36 грн. та суму сплаченого судового збору 1218 грн.
В судове засідання представник позивача не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв, клопотань не надав. В тексті позову зазначив, що проти розгляду справи за відсутності представник банку та винесення заочного рішення не заперечують (а.с. 6 на звороті).
Виходячи з наведеного, а також положень ч. 2 ст.158 ЦПК України, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності представника позивача.
Відповідач в судове засідання повторно не зявився, відповідно до довідок відділення поштового звязку конверт з вмістом повернуто до суду з відміткою: «За закінченням терміну зберігання» (а.с. 49, 52). Згідно довідки Гуляйпільського РС УДМС України в Запорізькій області про реєстрацію місця проживання або місця перебування фізичної особи за № 2327/3535 від 03.11.2015 року, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 05.04.2006 року зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за паспортом громадянина України серії СА № 498620, виданим Гуляйпільським РВ УМВС України в Запорізькій області від 22.07.1997 року (а.с. 39).
Згідно ч. 5 ст. 74 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у справі даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Справа розглянута в заочному порядку, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, проти чого не заперечує представник позивача в своїй заяві, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
Суд, вивчивши матеріали справи, надавши їм оцінку, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Стаття 11 ЦПК України передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.
З матеріалів справи вбачається, що 31.03.2011 року між позивачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 була підписана Заява про відкриття поточного рахунку та картка зі зразками підписів та відбитку печаток (а.с. 12).
Відповідач приєднався до «Умов та Правил надання банківських послуг» (а.с. 14-24), які разом з Заявою складають Договір банківського обслуговування № б/н від 31.03.2011 року, та взяв на себе зобовязання виконувати його умови.
Відповідно до витягу з «Тарифів банку, при наданні кредиту в сфері малого і середнього бізнесу, період в який дебетове сальдо підлягає обнулінню 20-25 число щомісячно. Відсотки за період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнуління дебетового сальдо в одну з дат наступного періоду, в який дебетове сальдо підлягає обнулінню, складає 0% річних. Винагорода (сплата щомісячно 1-го числа) від суми максимального сальдо кредиту, що існував на кінець банківського дня у будь-який з днів за попередній місяць 0,9%. Відсотки при необнулінні дебетового сальдо в одну з дат періоду, в якому дебетове сальдо підлягає обнулінню, на протязі 90 днів з останньої дати періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнулінню, складає 36% річних, відсотки у разі непогашення кредиту упродовж 90 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнулінню, починаючи з 91-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнулінню (з моменту виникнення простроченої заборгованості) 56% річних. Банком передбачено штрафи при виникненні простроченої заборгованості: за користування несанкціонованим овердрафтом 200% від суми, розрахованої від розміру плати за користування кредитним лімітом; за несвоєчасне погашення кредиту 200% від суми, розрахованої від розміру відсотків за користування кредитним лімітом; пеня у розмірі 0,2%, але не вище подвоєної процентної ставки НБУ за кожен день прострочки, а також штраф в розмірі 500 грн.+5 % від суми позову при відкритті претензійно-позовної роботи» (а.с. 25-27).
Згідно довідки про розміри встановлених кредитних лімітів, яка була надана відповідачу ОСОБА_1 ФОП 30.09.2015 року, станом на 02.03.2014 року кредитний ліміт складав 9381,56 грн. (а.с. 28).
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 та ч. 2 ст. 509 ЦК України зазначений договір є підставою виникнення зобов'язань.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ст. 530 ЦК України якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 599 ЦК України зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
В ст. 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання).
Стаття 612 ЦК України передбачає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно зі ст. 627 ЦК України відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ст. 629 ЦК України укладений між сторонами договір є обов'язковим для виконання.
Згідно ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначеними родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Стаття 1050 ЦК України передбачає, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов'язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Доказів того, що кредит повністю виплачений в матеріалах справи немає, не спростовано це і відповідачем. У відповідності до ст. 60 ЦПК України відповідач не надав доказів неправильності здійсненого позивачем розрахунку заборгованості.
Таким чином, суд вважає, що наявні матеріали справи свідчать про те, що відповідач має заборгованість, як по сумі кредиту так і по встановлених договором процентах,комісії та пені.
А тому позов підлягає задоволенню, як такий, що ґрунтується на законі, підтверджений встановленими обставинами та перевірений наданими доказами.
Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому судовий збір у сумі 1218,00 грн., який був сплачений позивачем при подачі позовної заяви ( а.с.2,41).
Керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 60, 74, 79, 88, 110, 157-158, 169, 212-215, 218, 223, 224-228 ЦПК України, суд, -
Позов публічного акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Запорізької області через Гуляйпільський районний суд Запорізької області шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого цим Кодексом.
Суддя: ОСОБА_2