Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2015 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до статті 30 Цивільного кодексу України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.

Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільні справа і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов'язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Відповідно до положень ст.242 Цивільного кодексу України, батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Відповідно до частини першої та другої статі 39 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Виходячи з наведених норм чинного законодавства, малолітня особа в силу свого віку та обмеженої дієздатності не має право самостійно звертатись з позовом до суду, оскільки у разі порушення прав та інтересів малолітньої дитини, які потребують захисту в судовому порядку, позов в інтересах малолітньої особи може бути пред'явлено її батьками, опікунами та або іншими особами, визначеними законом, як це передбачено у ст.39 Цивільного процесуального кодексу України.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Предметом спору є визнання за позивачем права власності на 6/600 частин квартири АДРЕСА_1, що зумовлює визначення у позовній заяві ціни позову, виходячи з дійсною вартості частини об'єкту нерухомого майна, на яку претендує позивач, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого, висновком спеціаліста в галузі будівельно-технічної експертизи.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

При зверненні з позовом до суду, позивачем не визначено ціну позову та не надано докази сплати судового збору, виходячи з дійсної вартості частини об'єкту нерухомого майна, що є предметом позову, а враховуючи той факт, що предметом позову є вимоги майнового характеру, тому розмір судового збору залежить від визначеної позивачем ціни позову, з урахуванням положень ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Виходячи зі змісту позовної заяви, позивач посилається, як на підставу звільнення від сплати судового на положення п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Однак, виходячи з предмету спору та суб'єктивного складу сторін відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору з підстав, передбачених п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», оскільки судовий збір не справляється за подання заяви про захист прав чи неповнолітніх осіб у разі, якщо представництво інтересів у суді відповідно до закону або міжнародного договору, згоду на обов'язковість якого надано Верховною Радою України, здійснюють Міністерство юстиції України та/або органи опіки та піклування або служби у справах дітей, як це передбачено п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір».

Звертаю увагу, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, в тому числі, якщо не сплачено судовий збір.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху, про що повідомити позивачу та надати йому строк для виправлення вказаних недоліків до 27 липня 2015 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: