Номер провадження 2/754/6377/15
РІШЕННЯ

Іменем України

23 грудня 2015 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі: головуючого-судді - Панченко О.М.

при секретарі - Буцко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смекаліна Л.Т. про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовом про визнання за ними права власності на нерухоме майно. В обґрунтування своїх позовних вимог посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_7 помер чоловік позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_7, який при житті був разом з усіма позивачами співвласником квартири АДРЕСА_1. Спірна квартира була придбана ними та покійним в рівних частках 02.11.1998 року відповідно до договору купівлі-продажу квартири, що був укладений на товарній біржі «Українська біржа Десятинна». Вони звернулися до Реєстраційної служби Головного управління юстиції в м. Києві з заявами про державну реєстрацію права власності на спірну квартиру, проте їм було відмовлено, оскільки подані для проведення державної реєстрації прав документи на квартиру не відповідають вимогам, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують, реєстратор зазначив, що спірна квартира була придбана на товарній біржі «Українська біржа Десятинна» і угода про купівлю-продаж не посвідчена нотаріально. Після смерті співвласника квартири ОСОБА_7 позивач ОСОБА_1, що являється його дружиною звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смекаліної Л.Т. з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, проте приватний нотаріус своїм листом відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/5 частку у праві спільної часткової власності у спірній квартири мотивуючи це тим, що для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи які не відповідають вимогам законодавства, а наданий договір купівлі-продажу на спірну квартиру не може бути прийнятий нотаріусом в якості правовстановлюючого документу, оскільки не є біржовою операцією, не підлягав реєстрації на біржі та не посвідчений нотаріально. Оскільки на час, коли позивачі придбали квартиру всі угоди укладалися на біржах «Універсальна» та «Українська біржа Десятинна», в інший спосіб укласти договір купівлі-продажу було не можливо, після укладення договору всі вимоги законодавства ними було виконано, вважають, що вони на законних підставах набули права власності на вказану вище квартиру. В зв»язку з вищевикладеним, вони були вимушені звернутися до суду з даним позовом та просили суд про визнання за кожним з них права власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1, за позивачем ОСОБА_1 також на 1/5 частину вказаної вище квартири в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_7, оскільки всі інші позивачі відмовилися від цієї частки у спадщині на її користь.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_3 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з»явилася, належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, в своїй письмовій заяві просила проводити розгляд справи без її участі в зв»язку із тяжким станом здоров»я, підтримала вимоги позову в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з»явився, надіславши свої письмові пояснення, в яких просить проводити розгляд справи без його участі та заперечує проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених в письмових запереченнях.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з»явився, повідомлений судом належним чином про день та час розгляду справи.

Приватний нотаріусКиївського міського нотаріального округу Смекаліна Л.Т. в судове засідання не з»явилася, в своєму листі просить проводити розгляд справи без її участі.

Заслухавши пояснення позивачів, дослідивши письмові докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 була придбана позивачами та покійним чоловіком позивача ОСОБА_1 відповідно до договору купівлі-продажу від 02.11.1998 року, що був зареєстрований на товарній біржі «Українська біржа Десятинна» за реєстраційним №5086-А2143 (а.с. 14).

Відповідно до реєстраційного посвідчення Київського міського БТІ спірна квартира станом на 26 листопада 1998 року зареєстрована за ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних долях як особиста власність на підставі вказаного вище договору купівлі-продажу (а.с. 15).

Згідно інформаційної довідки Київського міського БТІ, згідно з даними Бюро 1/5 частина квартири АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_7 (а.с. 16).

Позивачі по справі на даний час проживають та є зареєстрованими в квартирі АДРЕСА_1, відповідно до довідки виданої Центром комунального сервісу №30 (а.с. 17).

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_7 року помер.(а.с. 19).

Після його смерті позивачі звернулися до державного реєстратора прав на нерухоме майно з заявою про реєстрацію права власності на спірну квартиру, проте їм було відмовлено, оскільки подані для проведення державної реєстрації прав документи на квартиру не відповідають вимогам, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують, реєстратор зазначив, що спірна квартира була придбана на товарній біржі «Українська біржа Десятинна» і угода про купівлю-продаж не посвідчена нотаріально. (а.с. 21).

Також, після смерті співвласника квартири ОСОБА_7 позивач ОСОБА_1, що являється його дружиною звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смекаліної Л.Т. з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, проте приватний нотаріус своїм листом відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/5 частку у праві спільної часткової власності у спірній квартири, мотивуючи це тим, що для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи які не відповідають вимогам законодавства, а наданий договір купівлі-продажу на спірну квартиру не може бути прийнятий нотаріусом в якості правовстановлюючого документу, оскільки не є біржовою операцією, не підлягав реєстрації на біржі та не посвідчений нотаріально. (а.с. 23).

Позивачі в судовому засіданні зазначили, що на час, коли вони придбали спірну квартиру угоди купівлі-продажу також укладалися на біржах «Універсальна» та «Українська біржа Десятинна», після укладення договору всі вимоги законодавства ними було виконано, вважають, що вони на законних підставах набули права власності на вказану вище квартиру, оскільки сплатили повну її вартість і весь цей час в ній зареєстровані та проживають.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1, як спадкоємиця 1 черги в порядку спадкування за законом з метою прийняття спадщини у встановлений законом строк звернулася до приватного нотаріусаКиївського міського нотаріального округу Смекаліної Л.Т. із заявою про прийняття спадщини на майно, що залишилось після смерті її чоловіка. Всі інші спадкоємці відмовилися від спадщини у вигляді 1/5 частини спірної квартири на її користь.

Проте позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті чоловіка, через те, що наданий нею договір купівлі-продажу на спірну квартиру не може бути прийнятий нотаріусом в якості правовстановлюючого документу, оскільки не є біржовою операцією, не підлягав реєстрації на біржі та не посвідчений нотаріально.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред»явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Аналізуючи все вище викладене, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог позивачів в повному обсязі, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими ними в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 182, 319, 384, 1261, 1267, 1268 ЦК України, ст.ст. 10, 59, 60, 74, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смекаліна Л.Т. про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8 ІПН НОМЕР_1, яка проживає в АДРЕСА_1 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН НОМЕР_2, яка проживає в АДРЕСА_1 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІПН НОМЕР_3, який проживає в АДРЕСА_1 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, ІПН НОМЕР_4, яка проживає в АДРЕСА_1 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 та право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7, а всього визнати за нею право власності на 2/5 частини квартири АДРЕСА_1.

Судові витрати по справі компенсуються за рахунок коштів з Державного бюджету України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий: