У Х В А Л А

11.12.2015 р. м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ майна.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору відповідно до ціни позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

У пункті а) ч. 12 постанови від 22.12.1995 р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» Пленум Верховного Суду України розяснив, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., зі змінами від 01.09.2015 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0.4 розміру мінімальної заробітної плати, про поділ майна при розірванні шлюбу - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0.4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня 1218 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно прохальної частини позовної заяви позивачкою одночасно заявляються вимоги немайнового характеру (розірвання шлюбу) і майнового характеру (визнання права власності на ? спірного автомобіля).

Таким чином, оскільки позивачкою одночасно заявлені вимоги немайнового і майнового характеру, то кожна з них має бути оплачена судовим збором за визначеною законом ставкою для вимог майнового і немайнового характеру.

А тому позивачці необхідно сплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за немайнову вимогу (розірвання шлюбу) в розмірі 487.2 грн. і майнову вимогу (визнання права власності на ? спірного автомобіля) у відсотковому співвідношенні до ціни позову у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Ужгороді / м. Ужгород; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить номери засобів звязку позивачки та відповідача, якщо такі відомі.

Відповідно до вимог пунктів 3, 5, 6 ч. 2, ч. 4 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

У порушення зазначених вимог позовна заява не містить виклад обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів у частині проживання дитини з нею та перебування на її утриманні, а також доказів у частині належності права власності на спірний автомобіль, є неконкретизованою позовна вимога у частині поділу майна, що є спільною сумісною власністю сторін (п. 3 прохальної частини позову).

У відповідності до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 р. № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суди згідно зі ст. 119 ЦПК України повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. До заяви додається свідоцтво про реєстрацію шлюбу.

Всупереч вказаного положення позивачкою до позовної заяви не додано оригіналу свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно розяснень наданих у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачці строк для усунення вказаних недоліків. Для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції із зазначенням засобів звязку сторін, конкретизованого змісту позовних вимог, викладу обставин і зазначення доказів перерахованих вище, ціни позову щодо вимог майнового характеру, її копії для відповідача, сплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за немайнову і майнову вимогу, додати оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ майна залишити без руху.

Повідомити позивачці про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Сарай А.І.