Справа № 404/8540/15-ц
Номер провадження 2/404/4563/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2015 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1, Міністерства юстиції України, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

скасувати арешт на будинок № 45 по вул. Ползунова у смт. Нове Кіровоградської області, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за № 7994438;

виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 30.09.2008 року за № 7994438 про арешт будинку, що знаходиться за вищевказаною адресою.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. За приписом частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В пункті 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 487,20 грн. Згідно частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Проте, в порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір сплачено лише за одну вимогу.

Також, позивачем не зазначено про докази звернення до Кіровського районного суду м. Кіровограда з відповідним запитом та отримання інформації щодо отримання ухвали, яка стала підставою обтяження.

Крім того, за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним. Відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

У тих випадках, коли опис проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач притягується відповідна державна податкова інспекція.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» № 6 від 27.08.1976 року.

Разом з тим, позивачем предявлено позов до відповідачів, Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1 та Міністерства юстиції України, без обґрунтування та предявлення вимог до кожного з відповідачів.

Також звертаю увагу позивача, що відповідно до пункту 1 частини 2 статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Однак позивачем не зазначено в позовній заяві підстав звернення з позовними вимогами до відповідача, Міністерства юстиції України в порядку цивільного судочинства, враховуючи, що вказаний державний орган наділений повноваженнями органу державної влади, спір в межах якого підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства України.

За таких обставин, вважаю за необхідне застосувати до позовної заяви наслідки частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, так як позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1, Міністерства юстиції України, про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві оформити відповідне звернення до суду з врахуванням розяснень, викладених в мотивувальній частині ухвали та доплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі, встановленому пунктом 2 частини 2 статті 4 Законом України "Про судовий збір", тобто 487,20 грн.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалу оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка