Провадження № 2/520/6129/15
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді Прохорова П.А.,
при секретарі Цвігун А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 міської ради про визнання права власності у порядку спадкування за законом,
Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 міської ради, в якому просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 70,1кв.м., житловою площею 39,3кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що вона є донькою ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року.
Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1, загальною площею 70,1кв.м., житловою площею 39,3кв.м., ? частина належала її батькові на підставі свідоцтва про право власності на житло від 18.11.1999року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому ОСОБА_3 міської ради, та ? частина квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.12.2011року, після смерті ОСОБА_5.
Позивачка зазначає, що за життя батька та після його смерті вона проживала та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, а тому вважається такою, що прийняла спадщину.
Крім того, позивачка зауважує, що крім неї, спадкоємцями першої черги на спадкове майно є її сестра ОСОБА_2, яка не приймала спадщини після смерті батька, так як разом зі спадкодавцем не проживала, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась.
Позивачка вказує, що вона звернулася до Другої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки її батько своєчасно не зареєстрував належним чином в КП «ОМБТІ та РОН» своє право на 1/2 частину квартири, яка належала йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.12.2011року, після смерті ОСОБА_5, у зв'язку з чим позивачка була вимушена звернутися до суду.
У судове засідання 14.12.2015року позивачка не зявилась, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, надала до канцелярії суду заяву, в якій просила суд розглянути справу за її відсутності, а також зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачка - ОСОБА_2 про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, у судове засідання 14.12.2015року не зявилась, надіслала на адресу суду нотаріально посвідчені заяви, в яких просила суд розглянути справу за її відсутності, а також вказала, що нею пропущено строк для прийняття спадщини, до суду з приводу поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини не має наміру звертатися, фактично в управління спадковим майном не вступала, не заперечує проти оформлення спадкових прав на майно померлого батька ОСОБА_4 його донькою ОСОБА_1.
Представник третьої особи - ОСОБА_3 міської ради у судове засідання 14.12.2015року не зявився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, надіслав на адресу суду заяву про розгляду справи за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_6, виходячи з наступного.
Як вбачається із матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні позивачка є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_7, про що свідчить копія свідоцтва про народження серія І-МП №469542 від 03.03.1981року.
ОСОБА_4 належала квартира АДРЕСА_1, загальною площею 70,1кв.м., житловою площею 39,3кв.м., а саме: ? частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 18.11.1999року Управлінням житлово-комунального господарства виконкому ОСОБА_3 міської ради, зареєстрованого 27.12.1999року в Одеському міжміському бюро технічної інвентаризації та реєстрації обєктів нерухомості під №338пр стр.61 реєстр.169, та ? частина квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_8 19.12.2011року, зареєстровано в реєстрі за №1391, після смерті батька ОСОБА_4 - ОСОБА_5, померлого 15 травня 2011року.
12 квітня 2014 року помер батько позивачки ОСОБА_4, про що свідчить копія свідоцтва про смерть, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис №483 від 14 квітня 2014року.
Після його смерті, 08.08.2014року позивачка звернулася до Другої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, про що свідчить наявна в матеріалах справи копія її заяви.
Постановою від 07 липня 2015року про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_3 державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2, оскільки ОСОБА_1 не були подані до нотаріальної контори правовстановлюючі документи про належність ? частки квартири АДРЕСА_2, спадкодавцеві ОСОБА_4, померлого 12 квітня 204року, а саме: зареєстрований оригінал свідоцтва про право на спадщину за законом посвідченого ОСОБА_8. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу від 19 грудня 2011року, за р. №1391, в спадковій справі №242/2014, відсутні.
На виконання вимог ухвали суду ОСОБА_3 державна нотаріальна контора надіслала суду завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року, зі змісту якої вбачається, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є позивачка ОСОБА_1 та відповідачка - ОСОБА_2 (змінила прізвище на «Голубкова» після укладення шлюбу), яка з заявою про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року, не зверталася.
Крім того, суд зазначає, що ОСОБА_2 надіслала на адресу суду нотаріально посвідчену заяву, в якій вказала, що нею пропущено строк для прийняття спадщини, до суду з приводу поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини не має наміру звертатися, фактично в управління спадковим майном не вступала, не заперечує проти оформлення спадкових прав на майно померлого батька ОСОБА_4 його донькою ОСОБА_1.
Таким чином, судом встановлено, що єдиним спадкоємцем першої черги спадкування після смерті ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року, яка звернулася із заявою про прийняття спадщини, є його донька позивачка ОСОБА_1.
Крім того, з матеріалів спадкової справи вбачається, що державним нотаріусом Другої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори ОСОБА_1 були видані свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька - ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року, на автомобіль, марки KIA SORENTO, 2010р.в., р.н. НОМЕР_1, на земельну ділянку, розташовану за адресою: Одеська область, Роздільнянський район, Єгорівська сільська рада, СТ «Літератор», ділянка №56, а також на грошові внески, з нарахованими відсотками, індексаціями та компенсаціями.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст. 1296 ЦК України).
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 фактично спадщину прийняла, оскільки проживала разом із спадкодавцем ОСОБА_4, а також прийняла її шляхом звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.
При викладених обставинах, суд вважає за необхідне визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 70,1кв.м., житловою площею 39,3кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року.
При цьому суд враховує, що свідоцтво про право на спадщину за законом на ? частину квартири АДРЕСА_1, посвідченого ОСОБА_8 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу від 19 грудня 2011року, було оформлено в установленому законом порядку, однак не було зареєстроване у відповідних органах реєстрації нерухомого майна, оскільки ОСОБА_4 помер, що призвело до неможливості оформити прийняття спадщини та зареєструвати право власності за позивачкою, а іншим шляхом окрім звернення до суду захистити права ОСОБА_1 неможливо.
Отже, вимоги позивачки є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог. Оскільки позивачкою не заявлені вимоги про відшкодування судових витрат, у суду відсутні підстави для покладання цих витрат на відповідача.
Керуючись ст.ст. 88, 213, 215, 226 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 міської ради про визнання права власності у порядку спадкування за законом задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, яка в цілому складається з трьох житлових кімнат, загальною площею 70,1кв.м., житловою площею 39,3кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого 12 квітня 2014року.
Рішення суду є підставою для здійснення державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1, згідно вимог ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень».

Рішення може бути оскаржене третьою особою до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача шляхом звернення із заявою про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів з дня оголошення ухвали про залишення заяви без задоволення.

Суддя П. А. Прохоров