09.07.2015 Справа № 756/3340/15-ц
Унікальний № 756/3340/15
Провадження № 2/2605/2684/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2015 року м.Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - І.В. Белоконна

за участю секретаря - Х.І. Клімковської

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків. В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне.

Відповідач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії на підставі Договору про користування електричною енергією №7 від 09.11.2010р.

21.08.2014 року працівниками позивача в ході обстеження приладу обліку електроенергії за місцем проживання відповідача було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №36438. Акт підписали три представника енергопостачальника та головний інженер ЖЕКу -511 ОСОБА_2

07.10.2014р даний акт порушень був винесений на розгляд комісії позивача з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та нарахувань за ними (протокол №1887). На засіданні комісії за участю споживача ОСОБА_1 було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п.3.5 Методики за формулою, відповідно до якого заподіяні позивачу збитки склали 10375,40 грн. Нарахування проведено за період трьох років з 22.08.2011 року по день виявлення порушення (складання акту).

За звернення споживача 13.11.2014 року відбулось повторне засідання комісії з розгляду актів про порушення (протокол №1887), на якому вирішено, що підстав для зміни рішення комісії від 07.10.2014, оформленого протоколом №4673, відсутні.

Відповідач збитки, завдані позивачу, сплачувати відмовляється.

У зв'язку з викладеним, позивач просить стягнути з відповідача суму збитків у розмірі 10375,40 грн., а також судові витрати по справі.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, та просив його задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві.

Відповідач, представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав викладених у письмових запереченнях та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши сторін по справі, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідач зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії на підставі договору про користування електричною енергією №7 від 09.11.2010р.

21.08.2014 року працівниками позивача в ході планового обстеження приладу обліку електроенергії за місцем проживання відповідача було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку (приховане підключення).

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №36438. Акт підписали три представника енергопостачальника: ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6 та головний інженер ЖЕКу -511 ОСОБА_2 (а.с. 12)

Представник позивача вказує на те, що акт порушень був винесений двічі на розгляд комісії позивача з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та нарахувань за ними. На засіданнях комісії прийнято рішення про те, що акт складено правомірно та підстав для відміни нарахувань згідно з актом порушень немає. Рішення були оформлені відповідними протоколами від 07.10.2014 №4673 та від 13.11.2014 №1887. Також відповідач запрошувався на комісії і була на них присутня та не погоджувалась з висновками комісії, вимагала незалежної експертизи.

Представник відповідача та відповідач у судовому засіданні проти позову заперечували, вказуючи, що представники позивача незаконно проводили перевірку приладів обліку енергопостачання, з порушенням склали акт порушень, оскільки не повідомили відповідача про виявлені порушення, не пред'явили службових посвідчень, не надали зазначений акт для ознайомлення і підпису їй.

Дані твердження представника відповідача та відповідача були спростовані показами свідків ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6, які являлись працівниками СВП «Київські електричні мережі» РЕМ «Північний» та були присутні при огляді, виконуючи завдання підприємства про позапланову перевірку на предмет безоблікового підключення у будинках АДРЕСА_1. Вказані свідки суду пояснили, що ними було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми АДРЕСА_1, про що було складено відповідний Акт про порушення правил користування електричною енергією для населення, відповідачу пропонувалось ознайомитися та підписати акт, але не відбулось ніяких дій зі сторони останньої. При складанні акту також був присутній головний інженер ЖЕКу-511 та поставив в ньому свій підпис.

Відповідач в судовому засіданні зазначила, що її вину у вчинені порушення, не доведеною. Відповідач вважає, що оскільки лічильник стоїть не в її квартирі, а в коридорі, і до нього може мати вільний доступ будь яка особа. Також зазначила, що вона не в змозі провести такого роду роботу по фактичній зміні роботи лічильника. Окрім цього, відповідач, під час засіданні комісії з розгляду спірних питань актів про порушення користування електричною енергією, наполягала на проведенні експертизи, яка передбачена ч. 3 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією».

Судом вищезазначені доводи відповідача до уваги не беруться, оскільки є необґрунтованими та таким, що не знаходять свого відображення в матеріалах справи.

Згідно п. 21 Договору "Про користування електричною енергією" споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж та споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМ України від 26.07.1999 року №1357, у разі виявлення уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, виявлені представниками електропостачальника порушення фіксуються в акті, а саме: на місці виявлення порушення за встановленою формою оформляється (складається) акт порушень.

Згідно з ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ст. 526 ЦК України, зобов'язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.

Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ст.16 ЦК України, одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків.

Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. При цьому розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. № 562 (надалі - Методика).

Згідно з п.12 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих споживачем при користуванні електроенергією.

Відповідно до розрахунку по акту №36438 від 21.08.2014 року розмір збитків, завданих позивачу, складає 10375 грн. 40 коп.

У судовому засіданні відповідач зазначала, що розмір збитків, завданих позивачу, який складає 10375 грн. 40 коп. є занадто високим, оскільки вона перебуває у скрутному становищі, її дохід є мінливим та нерегулярним, вона має кредитні зобов'язання, відповідно задоволення позову у повному обсязі може призвести до суттєвого погіршення її майнового, соціального та психологічного стану. До того ж вона своєчасно сплачує заборгованість за використану електричну енергію.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: справедливість, добросовісність та розумність.

Статтею 11 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, який ратифіковано Указом Президії Верховної Ради Української РСР держави, які беруть участь у цьому Пакті, визнають право кожного на достатній життєвий рівень для нього і його сім'ї, що включає достатнє харчування, одяг і житло, і на неухильне поліпшення умов життя. Держави-учасниці вживуть належних заходів щодо забезпечення здійснення цього права, визнаючи важливе значення в цьому відношенні міжнародного співробітництва, основаного на вільній згоді.

Статтею 64 Конституції України передбачено конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, враховуючи матеріальний стан відповідача, суд вважає, що з метою дотримання принципів справедливості, добросовісності та розумності зазначений позов підлягає задоволенню частково, а саме необхідно стягнути з відповідача на користь позивача борг за не обліковану електричну енергію у розмірі 3 419 грн. 35 коп., тобто за 1 (один) рік.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по справі в розмірі 80,39 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 55, 64 Конституції України, ст. 11 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, ст. ст. 3, 16, 22, 526, 611, 714 ч. 1 ЦК України, ст. ст. 10, 15, 60, 88, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Київенерго" ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1)на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (р/р №1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, ) борг за не обліковану електричну енергію за актом порушень №36438 у розмірі 3419 (три тисячі чотириста дев'ятнадцять) гривень 35 копійки.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1)на користь Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (р/р №1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, ) судові витрати у сумі 80 (вісімдесят) грн. 39 коп.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя І.В. Белоконна