Справа № 758/5011/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

10 липня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Зарицької Ю. Л. ,

при секретарі - Дикій Ю. Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бринтанська рада (Україна)» про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з зазначеним вище позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 12.03.2015 нею було здійснено перерахування грошових коштів на користь ТОВ «Британська рада (Україна)» в розмірі 7800 грн. Позивачка також вказала, що зазначені кошти були перераховані помилково, оскільки договору з відповідачем не укладала і не було досягнуто жодних домовленостей про надання ним послуг. Крім того, позивачка зазначила, що вона зверталась до відповідача із вимогою про повернення помилково перерахованих грошових коштів, однак відповідачем не було відредаговано на звернення позивачки жодним чином. Позивачка вказала, що в даний час відповідачем не повернуті безпідставно набуті кошти в розмірі 7800 грн., за період з 13.03.15 р. по 20.04.15 р., розмір індексування суми грошового зобов'язання становить 842,40 грн., три проценти річних від простроченої суми за вказаний період - 25 грн. У зв'язку з зазначеним позивачка звернулась до суду та просила стягнути з відповідача безпідставно набуті ним грошові кошти в розмірі 7800 грн., 3% річних в розмірі 25 грн., індексація грошового зобов'язання в розмірі 842,40 грн., а також судові витрати.

До початку судового засідання представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, підтримала позов з наведених вище підстав та просила його задоволити. Проти постановлення заочного рішення не заперечувала.

Представник відповідача своє право на участь в судовому засіданні не використав, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК України).

З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку про можливість розгляду позову у відсутності сторін та постановлення заочного рішення по справі.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно даних платіжного доручення № 1 від 12.03.2015 вбачається, що позивачкою було перераховано на рахунок ТОВ «Британська рада (Україна)» кошти в розмірі 7800 грн. (а.с. 5).

Також з матеріалів справи вбачається, що 26.03.2015 позивачка зверталась до відповідача з вимогою, в якій просила повернуто зазначені грошові кошти протягом 3 банківських днів (а.с. 6).

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об'єктивними умовами виникнення зобов'язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок iншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у iншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

За змістом ч. 1 ст. 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.

Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідачем не було надано до суду жодних доказів на спростування позовних вимог. Враховуючи те, що сторони не були пов'язані між собою жодними зобов'язаннями, суд приходить до висновку, що відповідач без правових на те підстав отримав та зберігає грошові кошти позивачки, у зв'язку з чим гроші підлягають поверненню.

Крім того, позивачка просила стягнути з відповідача індекс інфляції та 3 % річних за невиконання зобов'язання за період з 13.03.2015 року по 20.04.2015 року - інфляція становить 842 грн. 40 коп., 3 % - 25 грн.

Ч. 2 ст. 1214 ЦК України передбачено, що у разі безпідставного одержання чи збереження грошей нараховуються проценти за користування ними (стаття 536 цього кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

Відповідно до ст. 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки кошти до цього часу відповідачем не повернуто, дані суми мають бути стягнуті з нього на користь позивача.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. У зв'язку з зазначеним, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп.

На підставі ст.ст. 8, 536, 625, 1212, 1214 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 151, 209, 212, 214, 215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бринтанська рада (Україна)» про стягнення грошових коштів - задоволити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Бринтанська рада (Україна)» () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) грошові кошти в розмірі 7800 грн., індекс інфляції за час прострочення в розмірі 842 грн. 40 коп., 3% річних в розмірі 25 грн. та судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп., а всього стягнути 8911 (вісім тисяч дев'ятсот одинадцять) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Ю. Л. Зарицька