Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2015 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого - судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

На підставі заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2014 року, позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задоволено.

Визнано ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, ОСОБА_5, такими, що втратили право користування будинком №9 по вулиці Червонокутській в місті Києві.

18 грудня 2014 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2014 року , з підстав викладених у письмовій заяві, яка приєднана до матеріалів справи (а.с.73-74), обґрунтовуючи підстави для скасування ухваленого судом заочного рішення заявник посилається на те, що рішення суду прийняте у відсутності відповідача, який не мав змоги прибути у судове засідання, оскільки неналежним чином був повідомлений про день та час розгляду справи, що позбавило відповідача можливості подати свої письмові заперечення на позов та надати докази на спростування заявлених позовних вимог, у зв'язку з чим суд обмежився доказами наданими позивачем, які є суперечливими та не відповідають дійсним обставинам справи.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином.

Відповідачі - ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві, про причини неявки суд не повідомили.

Треті особи - ОСОБА_6 та ОСОБА_7, в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про скасування заочного рішення.(ч.1 ст.231 Цивільного процесуального кодексу України)

Дослідивши матеріали цивільної справи №755/17633/14-ц, оцінивши наведені відповідачем ОСОБА_1 підстави для скасування заочного рішення, суд вважає, що заява про скасування заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2014 року відкрите провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Відповідно до положень ч.2 ст.77 Цивільного процесуального кодексу України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, 24 липня 2014 року, 13 жовтня 2014 року, 20 жовтня 2014 року відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до положень ч.2 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України, неявка представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. За клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд.

Як передбачено ч.4 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів ( постановляє заочне рішення).

У відповідності до п.2 ч.3 ст. 231 Цивільного процесуального кодексу України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст.232 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на викладене, суд вважає, що в межах розгляду даної справи судом було дотримано процедуру виклику відповідача ОСОБА_1 в судові засідання, вжито відповідних заходів для повідомлення відповідача про час та місце слухання справи відповідно до положень ст.ст.74, 76, 77 Цивільного процесуального кодексу України.

В той же час, посилання відповідача ОСОБА_1 на те, що суд при ухвалені заочного рішення обмежився лише доказами позивача, а відповідач був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права та взяти участь у судовому засіданні є безпідставними.

Відповідач мав можливість реалізувати свої процесуальні права та навести доводи та заперечення щодо предмету спору на стадії судового розгляду справи, в тому числі шляхом надання письмових пояснень (заперечень) по суті предмету спору.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало право суду при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, відповідач ОСОБА_1, звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення не надав докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, в той же час відповідно до положень ч.4 ст.60 Цивільного процесуального кодексу України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 231 Цивільного процесуального кодексу України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 року не підлягає задоволенню, оскільки відповідач ОСОБА_1 мав можливість реалізувати свої процесуальні права безпосередньо в судовому засіданні, однак небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема, з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209-210, 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановлено цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

С у д д я