ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8969/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., розглянувши заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовомОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перербуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу.

10 грудня 2015 року від позивача, ОСОБА_2 надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просить накласти арешт на все рухоме й нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_4, оскільки невжиття таких заходів, на думку позивача, може унеможливити реальне виконання рішення суду.

В судове засідання сторони не викликались, що не суперечить вимогам ст. 153 ЦПК України.

Вивчивши матеріали поданої заяви, співставивши їх вимоги у відповідності до вимог чинного законодавства, приходжу до висновку про відмову в задоволенні даної заяви виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Згідно ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно п. 1, 2 ч. 1, ч. 3 ст. 152 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні дії. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Законом передбачено, що забезпечення позову можливе лише в разі достатньо обґрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Порушуючи питання про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, що належить ОСОБА_4, позивач не визначив межі майна, на яке просить накласти арешт співмірно до заборгованості відповідача та не дав суду жодного доказу на підтвердження того, що на даний час відповідачеві належить на праві власності будь-яке майно.

Крім того, позивач не надав суду будь-яких доказів того, що відповідачем можуть бути вчинені дії по відчуженню майна, не надав жодного доказу на підтвердження того, що відповідач може або намагається уникнути відповідальності або існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дана заява є необґрунтованою та передчасною.

Керуючись статтями 151-153 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення боргу - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги Апеляційним судом м. Києва.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА