Справа № 206/5455/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01 грудня 2015 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Зайченко С.В.,

при секретареві Щербині Є.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором реструктуризації, суд

в с т а н о в и в:

30 вересня 2015 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська звернулося Публічне акціонерне товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором реструктуризації.

Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що 30 січня 2013 року за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення ПКЕЕН, яке полягало у самовільному підключенні до електромережі повз приладу обліку, а саме без облікова розетка нагріву електричного чайника, освітлення та холодильника при цьому електроенергія приладом обліку не враховується, чим було спричинено збитки позивачу у розмірі 11827,84 гривень, а дана сума боргу була частково оплачена в розмірі 1000 гривень. 31 січня 2013 року між позивачем та відповідачем укладено договір реструктуризації суми, нарахованої по акту про порушення ПКЕЕН, відповідно до даного договору відповідач зобовязаний був оплатити 10827,84 гривень, однак даний договір не виконаний відповідачем, тому позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь суму боргу за договором рестуртуризації в розмірі 10827,84 грн. та судові витрати в сумі 1218 грн.

В судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника не заперечуючи проти ухвалення заочного рішення у справі.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений. У справі є достатньо доказів для її вирішення, що у сукупності із вказаними вище обставинами дає суду підстави для застосування положень ч. 4 ст. 169, ст.ст. 224, 225 ЦПК України.

Суд, дослідивши зібрані письмові докази, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з встановлених у судовому засіданні наступних обставин.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст..714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення» затверджених Постановою Кабінету Міністрів України№1357 від 26 липня 1999 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 грудня 2006 року №562.

Встановлено судом і підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживають за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 і будучи абонентами електричних мереж отримую за вищезазначеною адресою електроенергію.

Під час проведення планової перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_2, що проводилась 30 січня 2013 року згідно з п. п. 21, 37 Правил, представниками позивача було виявлено порушення п. 48 Правил: використання не облікованої електроенергії, самовільне підключення до електромережі повз приладу обліку, а саме без облікова розетка нагріву електричного чайника, освітлення та холодильника при цьому електроенергія приладом обліку не враховується.

Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення.

Згідно п. 42 Правил та умов договору споживач зобов'язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об'єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.

За п. 37 Правил та умов договору позивач має право проводити технічну перевірку (перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку).

Згідно п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

Керуючись п. 53 Правил користування електричною електроенергією для населення, представниками позивача 30 січня 2013 року складений акт про порушення правил користування електричною енергією для населення серії Н №Д 008767, який підписаний представниками енергопостачальника та ОСОБА_2 без зауважень, тобто складений відповідно до Правил.

На підставі зазначеного акту здійснено нарахування вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією у розмірі 11827,84 грн. за період з 30 січня 2010 року по 30 січня 2013 року (а.с.14), відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2005 рок6 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за N 782/12656.

Положеннями ст.22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором.

Нормою ст.1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала.

Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

31 січня 2013 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір про реструктуризацію заборгованості №7421055 відповідно до якого позивачем була нарахована сума заборгованість за актом №Д008767 у розмірі 11827,84 гривень, а на момент укладання договору по акту відповідач сплатила частково суму заборгованості у розмірі 1000 гривень, а залишившиюся суму заборгованості у розмірі 10827,84 гривень відповідач зобовязався повернути.

Однак в встановлені строки договору про реструктуризацію заборгованості відповідач не виконала.

У відповідності до ст..526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч.1 ст.530 Цивільного Кодексу України передбачено строк виконання зобов'язання - «якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін)».

Згідно з ч.1 ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Оцінюючи дослідженні в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає їх належними, допустимими та достатніми для прийняття рішення у справі. На підставі таких доказів, наведених вище норм діючого законодавства, враховуючи, що в судовому засіданні знайшов підтвердження факт порушення відповідачем, як споживачем, правил користування електричною енергією, та не виконання умов договору про реструктуризацію заборгованості, що спричинило ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» збитки на суму 10827,84 гривень, однак вказана сума відповідачем добровільно не сплачена, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимоги, а отже і про необхідність задоволення позову в повному обсязі.

За правилами ст..88 ЦПК України судові витрати у разі задоволення позовних вимог відносяться на рахунок відповідача пропорційно задоволеним вимогам.

В порядку визначеному ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу - не здійснювалося.

Керуючись ст. 209, 212-215, 218, 224, 225, Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» - задовольнити.

Стягнути солідарно із ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1), ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» суму боргу за договором про реструктуризацію заборгованості в розмірі 10827,84 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» судовий збір у розмірі 609 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» судовий збір у розмірі 609 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто Самарським районним судом м. Дніпропетровська за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Самарський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий суддя: С.В. Зайченко