Провадження №2/521/7190/15
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" грудня 2015 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів звернувся до суду з цим позовом і просить визнати право власності в порядку спадкування за заповітом за позивачами в рівних частках на АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_3, яка померла 10.10.2013 року.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

- позивачами сплачено судовий збір про у розмірі 487,20 грн. При тому, що згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову (вартості нерухомого майна на даний час), але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Спірна квартира коштує не менш як 700 000 грн. Тому позивачу необхідно сплати судовий збір у розмірі 6090, 00 грн. за майнові позовні вимоги, на підставі ст. 80 ЦПК України. При тому, що ціна спірної квартири вочевидь не відповідає дійсній вартості майна.

Крім того згідно п. 26 платіжне доручення повинно бути подано до суду в оригіналі (цього позивачем не зроблено). Також платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами). Крім того, судовий збір згідно платіжного доручення сплачено не позивачами, а іншою особою (ОСОБА_4С.).

Не розяснено в чому саме спір між позивачем і відповідачем (при тому, що позивачі не звертались до відповідача). Так, позивачі указують, що вони є спадкоємцями і тому просять визнати право власності в порядку спадкування. І не розяснено, чому вони не отримали у нотаріуса саме постанову (Інструкція про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) про відмову видати таке свідоцтво про право на спадкування позивачам в якій буде надана мотивована відмова з посиланням на конкретні причини такої відмови. В листі нотаріуса є тільки рекомендація про подання до суду з вимогами про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (не розяснено чому не звертались, чи звертались до суду з таким позовом). А згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови, яку можливо оскаржити у судовому порядку) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Про це указано і в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року;

- так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано якими діями саме відповідач не визнає, порушує, чи оспорює права позивачів. При тому, що у позивача немає даних про відмову йому в реєстрації його 1/2 частини, а також в реєстрації переходу права власності. А в п.6. Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав, указано, що спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»);

- не розяснено, які причини пропуску строку на прийняття спадщини позивачі вважають поважними з посилання на конкретні докази цього;

- позивач посилається в позові на ст. 392 ЦК України, як на підставу позову, однак не розяснено які документи підтверджують на даний час, що позивач вже є власником спірної частки будинку. Про це вказано в п. 11 і п. 6 «Про практику застосування cудами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», зробленою ВССУ 25.09.2015 року, а саме: п.6 - позивач, звертаючись до суду із позовом, може скористатись конкретним способом захисту свого порушеного права, який визначений статтею 16 ЦК, або договором чи спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Проте іноді суди не звертають уваги на ці норми закону; п. 11 - передумовою для застосування цієї статті є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права. Тобто позивачем у позовах про визнання права власності може бути лише особа, яка вже є власником.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її отримання апеляційної скарги.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не оскаржується окремо від рішення, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя