Провадження № 2/317/1690/2015
Справа № 317/3001/15-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2015 р. м. Запоріжжя

Суддя Запорізького районного суду Запорізької області Сакоян Д.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Біленьківської сільської ради Запорізького району Запорізької області, треті особи: Запорізька районна державна нотаріальна контора Запорізької області, Головне управління Держземагенства у Запорізькій області про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2015 р. до Запорізького районного суду Запорізької області надійшов позов ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Біленьківської сільської ради Запорізького району Запорізької області, треті особи: Запорізька районна державна нотаріальна контора Запорізької області, Головне управління Держземагенства у Запорізькій області про визнання права власності.

В позові позивач ставить питання про відстрочення сплати судового збору до визначення вартості земельних ділянок.

Дослідивши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суддя прийшов до висновку, що дане клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись до суду з позовом позивач не навела доводів, не надала жодних доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору. Посилання ж на необхідність відстрочення сплати судового збору до визначення вартості спірного майна, є безпідставними, оскільки така підстава не передбачена ст. 82 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Виходячи з вищевикладеного, зазначений позов підлягає залишенню без руху в порядку ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору з позовних заяв майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України у позовах про визнання права власності ціна позову визначається вартістю майна на час подання позову.

За таких обставин, позивачу необхідно визначити ціну позову, надавши при цьому докази, які підтверджують визначену позивачем ціну позову.

Відповідно до встановленої ціни позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовні вимоги майнового характеру у розмірі 1 % від ціни позову але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Крім того, позивачу належить усунути й інший недолік. У розясненні, що міститься в пункті 23 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Наразі матеріали позовної заяви не містять постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а позов не містить жодних посилань на звернення до нотаріусу з даними питаннями та прийняття останнім відмови з цього приводу.

Отже позивачу належить надати суду постанову (її копію) нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, або послатись на її існування у позові.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України подання до суду позовної заяви, яка не відповідає вимогам, встановленим законом, є підставою для залишення цієї позовної заяви без руху з наданням заявнику строку для усунення її недоліків. Цей строк не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення оплати судового збору відмовити повністю.

Позов ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Біленьківської сільської ради Запорізького району Запорізької області, треті особи: Запорізька районна державна нотаріальна контора Запорізької області, Головне управління Держземагенства у Запорізькій області про визнання права власності залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом пяти днів з моменту отримання даної ухвали та розяснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.І. Сакоян