Номер провадження 2/754/574/15
РІШЕННЯ

Іменем України

12.02.2015 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого суддіБуша Н.Д.
при секретаряхМоскович В.О., Юрчук Р.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 про припинення права на частку у спільному майні, що належить на праві спільної часткової власності, зі сплатою грошової компенсації, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до суду з позовною заявою, в якій просили припинити право власності кожного з відповідачів на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1; виплатити кожному з відповідачів грошову компенсацію за належну 1/6 частки квартири АДРЕСА_1 в сумі 102 551 грн. 67 коп., а також визнати за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частках право власності на 1/6 частку квартири, яка належить відповідачу ОСОБА_6 та визнати за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частках право власності на 1/6 частку квартири, яка належить відповідачу ОСОБА_7

Свої вимоги обґрунтовували тим, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 перебували в зареєстрованому шлюбі до 2012 року. ОСОБА_4 є рідним сином позивача ОСОБА_5 Відповідно до рішення Деснянського районного суду міста Києва від 10.09.2012 року за ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 визнано право власності по 1/3 частині квартири АДРЕСА_1. 27.03.2014 року ОСОБА_6 подарував 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 своїй новій дружині - ОСОБА_7 У зв'язку з тим, що спільне володіння та користування квартирою є неможливим, спільне користування встановити також неможливо, згоди щодо продажу своєї частки ОСОБА_6 сторони не дійшли, позивачі внесли вартість часток відповідачів на депозитний рахунок суду та звернулись з вказаним позовом.

В судовому засіданні позивачі та представник позивачів підтримали позовні вимоги та просили про їх задоволення.

Відповідач ОСОБА_6 та представник відповідачів в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, надали письмові заперечення, які приєднанні до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши та проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 перебували в зареєстрованому шлюбі, якій розірвано на підставі рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04.10.2012 року.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 10 вересня 2012 року визнано право власності по 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_6

Відповідач - ОСОБА_6 є колишнім чоловіком ОСОБА_5

Сторони намагались визначити порядок користування спірним житлом, але рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2012 року у задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: Житлово-експлуатаційна контора № 319 про встановлення конкретного порядку користування жилим приміщенням, позивачу було відмовлено в задоволенні його позовних вимог, в зв'язку з тим, що встановлення порядку користування зазначеними кімнатами призвело б до порушення житлових прав сторін по справі, які є співвласниками спірної квартири в рівних частинах.

Крім того, рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06 листопада 2013 року позовні вимоги ОСОБА_6 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про визначення порядку користування квартирою залишено без задоволення на тих же підставах.

Отже, з зазначеного можна зробити висновок, що встановити порядок користування спірною квартирою між співвласниками, неможливо.

Позивачі по справі та відповідач ОСОБА_6 зареєстровані в спірній квартирі відповідно до довідки Комунального підприємства "Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду" Деснянського району міста Києва Житлово-експлуатаційна контора №319 від 31 жовтня 2014 року за №794/10, але останній не проживає з 14 жовтня 2012 року (а.с. 87-95). Що також було підтверджено відповідачем ОСОБА_6 в судовому засіданні.

Відповідачі по справі мають окрему сім`ю - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зареєстрували шлюб 12 лютого 2013 року та у них народився син - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідач ОСОБА_6 подарував 1/6 частину спірної квартири ОСОБА_7, що підтверджується договором дарування, посвідченим Петченком Ю.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 27 березня 2014 року за р.№ 102.

В судовому засіданні встановлено, що в проваджені Деснянського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_6, ОСОБА_7 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про вселення та встановлення порядку користування жилим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання договору дарування недійсним, розгляд якої зупинено ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 14.11.2014 року.

Згідно з звітом про проведення незалежної оцінки вартості спірної квартири від 16 квітня 2013 року, вартість квартири АДРЕСА_1 становить 615 310 грн., отже вартість 1/6 частини квартири складає 102 551, 67 грн.

30 жовтня 2014 року позивачі внесли на депозитний рахунок Деснянського районного суду міста Києва вартість 1/6 частки спірної квартири в розмірі 102 551, 67 грн. згідно квитанції №0.0.311780086.1 та вартість 1/6 частки спірної квартири в розмірі 102 551, 67 грн. згідно квитанції №0.0.311779270.1.

Згідно з правилами ст. 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо:

1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі;

2) річ є неподільною;

3) спільне володіння і користування майном є неможливим;

4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї.

Висновок про істотність шкоди, яка може бути завдана співвласнику, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи та особливостей об'єкта, який є спільним майном.

Тобто для припинення права особи на частку у спільному майні необхідно встановити наявність будь-якої із обставин, передбачених пунктами 1-3 частини першої статті 365 ЦК України, за умови, що таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї та попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Суд ухвалює рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Згідно до правового висновку Верховного Суду України, який міститься в Постанові у справі №6-68цс14 від 02 липня 2014 року стосовно застосування статті 365 ЦК України, право власності співвласника на частку в спільному майні може бути припинено, але за умови, що така шкода не буде істотною. Саме ця обставина є визначальною при вирішенні позову про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників.

Слід зазначити, що посилання сторони відповідача на те, що у разі припинення права власності на зазначені частки в спірній квартирі, ОСОБА_6 не має іншого житла, судом не може бути визнана як істотна шкода інтересам, оскільки він буде мати сервітутне право користування житлом в порядку ч.1 ст. 405 ЦК України, якою визначено, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Так, відповідач ОСОБА_7 відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.12.2014 року є власником 1/8 частини двохкімнатної квартири АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Шостою Київською державною нотаріальною конторою 15.11.2013 року за р.№3-923. За вказаною адресою зареєстровано лише одну особу - ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, відповідно до довідки, виданої товариством з обмеженою відповідальністю "Геолог" від 06 лютого 2015 року за №42. Доказів мешкання інших осіб у зазначеній квартирі відповідачами суду не надавались.

Крім того, доводи сторони відповідача, що наданий звіт про проведення незалежної оцінки вартості спірної квартири не відповідає ринковій вартості квартири, не можуть братись до уваги, оскільки згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Інших висновків щодо вартості спірного майна стороною відповідача суду не надавалось та клопотань про призначення судової будівельно - технічної експертизи також не заявлялось.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про необхідність припинення права власності відповідачів на 1/6 та 1/6 частку спірної квартири з виплатою її зазначеної вартості відповідно до вимог ст. 365 ЦК України.

В порядку вимог ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідачів на користь позивачів підлягають понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1025 грн. 52 коп. з кожного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 27, 31, 57- 61, 88, 212-216 ЦПК України, ст.ст. 365, 405 ЦК України, - суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_4, ОСОБА_5 - задовольнити.

Припинити право власності ОСОБА_6 на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1.

Виплатити ОСОБА_6 грошову компенсацію за належну йому 1/6 частки квартири АДРЕСА_1 в сумі 102 551 грн. 67 коп., внесені на депозитний рахунок Деснянського районного суду міста Києва по платіжному дорученню №0.0.311780086.1 від 30 жовтня 2014 року.

Визнати за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частках право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_6.

Припинити право власності ОСОБА_7 на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1.

Виплатити ОСОБА_7 грошову компенсацію за належну їй 1/6 частки квартири АДРЕСА_1 в сумі 102 551 грн. 67 коп., внесені на депозитний рахунок Деснянського районного суду міста Києва по платіжному дорученню №0.0.311779270.1 від 30 жовтня 2014 року.

Визнати за ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частках право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_7.

Стягнути з ОСОБА_6, (і.н.НОМЕР_1) та ОСОБА_7, (і.н.НОМЕР_2) на користь ОСОБА_4, (і.н.НОМЕР_3) та ОСОБА_5, (і.н.НОМЕР_4) витрати по сплаті судового збору по 1025 грн. 52 коп. відповідно з кожного.

Відповідно до ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: