Провадження № 2/760/7317/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 вересня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛИК» про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

31.08.2015 ПАТ «Дельта Банк» звернувся до Апеляційного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «ЛИК» про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 02.09.2015 позовна заява направлена до Солом'янського районного суду м. Києва для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК, зокрема щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Так, у позовній заяві зазначено, що станом на 28.07.2015 у відповідача перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 2 384 498,96 грн., з яких: 1 183 198,86 грн. - тіло кредиту, 826 413,88 грн. - проценти, 360 088,08 - пеня,

3 211,74 - сума за ставкою 3 % від простроченої заборгованості по тілу кредиту, 11 586,40 - сума за ставкою 3 % від простроченої заборгованості по процентам. Крім того, до позовної заяви додана довідка ПАТ «Дельта Банк» від 28.07.2015, у якій зазначені ті ж суми.

Таким чином, позивач не обґрунтував розрахунок суми, що складає предмет позову, зокрема, не вказав за який період, на якій підставі виникла зазначена заборгованість, не обґрунтував зміну розміру заборгованості після укладення договору купівлі-продажу прав вимоги, а також не зазначив докази, що підтверджують кожну з цих обставин.

Враховуючи принцип диспозитивності, суд обмежений у можливості виявляти свою ініціативу. Суд зобов'язаний вирішувати спори лише в межах заявлених фізичними чи юридичними особами вимог і на підставі поданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Таким чином, суд обмежений у праві витребувати докази щодо розміру заборгованості у судовому засіданні.

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання нової, належним чином оформленої, позовної заяви.

Керуючись статтями 119 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛИК» про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко