30 березня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:
Головуючого: Качана В.Я.
Суддів: Рейнарт І.М., Барановської Л.В.
при секретарі: Мікітчак А.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 грудня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Київської міської ради, за участі третьої особи: Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно, -
У лютому 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, а саме: на Ѕ частину будинку АДРЕСА_1.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15 грудня 2014 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить суд скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 грудня 2014 року та ухвалити нове рішення яким позовні вимоги задовольнити. Встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину будинковолодіння по АДРЕСА_1.

В обґрунтування своїх вимог апелянт посилається на невідповідність оскаржуваного рішення вимогам ст. 213 ЦПК України, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи.

Заслухавши доповідь головуючого, пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що житловий будинок АДРЕСА_1 на праві приватної власності належав ОСОБА_4 та його матері ОСОБА_3 по Ѕ частині будинку.

Справа 753/2595/14-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/2698/2015
Головуючий у суді першої інстанції Сухомлінов С.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Качан В.Я.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3.

ОСОБА_3 є матір'ю позивача ОСОБА_1, про що свідчить свідоцтво про народження (том І а.с. 115) та свідоцтво про одруження (том І а.с. 116), з якого вбачається, що до реєстрації шлюбу прізвище позивача ОСОБА_1 було «ОСОБА_1».

Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді Ѕ частини житлового будинку АДРЕСА_1, яка належала померлій ОСОБА_3 на праві приватної власності, про що свідчить свідоцтво про право приватної власності на будинковолодіння, видане 25.05.19654 виконавчим комітетом Дарницької районної ради депутатів трудящих на підставі рішення виконавчого комітету Дарницької районної ради депутатів трудящих № 346 від 13.05.1965, зареєстрованим в КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» 28.06.1989 за реєстровим номером № 28618 (том І а.с. 16).

Вирішуючи питання про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 не надала належних письмових доказів того, що вона в період шести місяців після смерті ОСОБА_3 фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, при цьому, судом не прийнято покази свідків.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Як встановлено в ході судового розгляду справи, після смерті ОСОБА_3 єдиною спадкоємицею першої черги за законом є її дочка ОСОБА_1, інших спадкоємців немає.

Разом з тим, після смерті ОСОБА_4 належну йому Ѕ частину спірного будинку успадкувала його дружина ОСОБА_7

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_7, яка залишила заповіт від 21.11.2002, відповідно до якого все своє майно ОСОБА_7 заповіла ОСОБА_2

24.03.2009 ОСОБА_2 звернулася до Шістнадцятої КДНК із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 та прийняла спадщину після неї.

20.03.2009 ОСОБА_1 звернулася до Першої КДНК із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1.

Однак, повідомленням Першої КДНК № 2415/2-15 від 05.05.2009 у видачі свідоцтва було відмовлено з підстав відсутності від 29.01.2007 року реєстрації права власності Ѕ частини приватного будинку АДРЕСА_1 та рекомендовано звернутися до суду.

Таким чином, колегією суддів встановлено, що спадщину у вигляді Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_7 за заповітом прийняла ОСОБА_2, а єдиною спадкоємицею першої черги за законом на іншу Ѕ частину будинку АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1

Крім того, в ході судового розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня відкриття спадщини і після цього строку користувалася Ѕ частиною будинку АДРЕСА_1 і прилеглою частиною земельної ділянки, що підтверджується показами свідків, наданими в суді першої інстанції.

Відповідно до ст. ст. 525, 527, 529 ЦК УРСР (в редакції, що діяла на момент відкриття спадщини) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Згідно ст. ст. 548, 549 ЦК УРСР (в редакції, що діяла на момент відкриття спадщини) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Враховуючи викладене та обставини справи, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки колегією суддів встановлено, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня відкриття спадщини після померлої ОСОБА_3 фактично вступила в управління та володіння Ѕ частиною житлового будинку АДРЕСА_1, відповідачем ОСОБА_2 зазначене належним чином не спростовано, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом встановлення факту прийняття ОСОБА_1 спадщини після померлої ОСОБА_3 та визнання за ОСОБА_1 як за спадкоємцем першої черги за законом після померлої ОСОБА_3 право власності на Ѕ частину будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

За таких обставин, рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 грудня 2014 року ухвалено з неповним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи та з порушенням норм матеріального права, тому рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 309 ЦПК України, колегія суддів, -

вирішила:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 грудня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Київської міської ради, за участі третьої особи: Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно скасувати та ухвалити нове рішення наступного змісту.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Київської міської ради, за участі третьої особи: Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини після померлої ОСОБА_3.

Визнати за ОСОБА_1 як за спадкоємцем першої черги за законом після померлої ОСОБА_3 право власності на Ѕ частину будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 243,60 грн. (двісті сорок три гривні 60 копійок).

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий:

Судді: