22-ц/775/414/2015(м)
Головуючий в 1 інстанції Ковтуненко О.В.
Суддя-доповідач Мальцева Є.Є.
У х в а л а

І м е н е м У к р а ї н и

01 квітня 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Донецької області у складі:

головуючого судді - Мальцева Є.Є.

суддів - Кочегарової Л.М., Песоцької Л.І.,

при секретарі - Брежнєві Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Маріуполі справу за апеляційною скаргою представника позивача Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» - Рожкової Лілії Олександрівни на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 січня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_4 про стягнення сум, нарахованих на підставі акту про порушення Правил користування електричною енергією,

в с т а н о в и л а :

В жовтні 2014 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, в якому, з урахуванням уточнень, просив стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку, електричну енергію в сумі 1129,54 гривень та судовий збір в сумі 243,60 гривень.

В обґрунтування позову зазначив, що відповідач ОСОБА_4 проживає за адресою АДРЕСА_1, є власником квартири і споживачем електричної енергії (особовий рахунок НОМЕР_1). 10 липня 2014 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН), за місцем проживання відповідача були виявлені порушення п.п.42, 48 Правил, що виразилось у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі енергопостачальника, про що складений акт № 199673. На підставі даного акту було визначено обсяг та вартість спожитої, але не врахованої електричної енергії на суму 1129,54 гривень. Відповідач добровільно заборгованість за актом не сплатила, у зв'язку з чим позивач звернувся до суду. Вказуючи на характер порушення ПКЕЕН, визначений в акті, зазначив, що в ході перевірки було виявлено, що старий електролічильник відповідачем був знятий, а новий встановлений без дозволу представників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», що є порушенням п.8 Правил користування електричною енергією для населення. Крім того, мало місце самовільне підключення об'єкту споживання до електричної мережі. Вартість необлікованої внаслідок вказаних порушень електричної енергії повинна бути розрахована за шість місяців, які передували дню виявлення порушення. Але позивач розраховував її з 22 травня 2014 року (дати останньої перевірки електромережі і зняття показань прибору обліку) по 10 липня 2014 року - день усунення порушення. За вказаний період сума збитків складає 1129,54 гривень.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 січня 2015 року позов ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було задоволено частково, а саме стягнуто з ОСОБА_4 на користь позивача заборгованість з вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, за період з 11 червня 2014 року по 10 липня 2014 року в сумі 425,10 грн., та судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» - Рожкова Л.О. подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю. В обґрунтування апеляції Рожкова Л.О. зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, але суд дійшов до невірного висновку про суму заборгованості, оскільки неправильно застосував п.3.3 Методики щодо визначення кількості днів, у зв'язку з чим в частині суми стягнення нарахування по акту № 199673 від 10.07.2014 року рішення є незаконним та підлягає скасуванню.

У відповідності до положень ч.2 ст.305 ЦПК України колегія суддів розглянула справу без участі відповідача ОСОБА_4, яка належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, заяв про відкладення не надавала.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» - Рожкової Л.О. яка підтримала доводи апеляційної скарги, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким повністю задовольнити вимоги, заперечення представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5, який просив апеляційну скаргу відхилити, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню з таких підстав.

Відповідно до ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без зміни, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1, та користується послугами ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго»; на її ім'я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1(а.с.24, 25, 47).

Між сторонами існують фактичні договірні відносини щодо постачання і використання електроенергії, що сторони не оспорювали.

За положеннями ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливо лише на підставі договору про постачання енергії. Споживач енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач забезпечує безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку.

Згідно з ч.1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Зі справи вбачається, що 10 липня 2014 року представниками ПАТ „ДТЕК Донецькобленерго" за участю представника відповідача ОСОБА_5, який є членом родини ОСОБА_4, встановлено, що споживач ОСОБА_4 при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1, порушила Правила користування електричною енергією для населення та умови договору, що виявилось у самовільному підключенні електроустановок (токоприємників або електричної проводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушеннями схеми обліку: зняття електричного лічильника без дозволу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Про порушення був складений акт №199673, який підписав ОСОБА_5 і в акті зауважив, що підключення лічильника відбулось без порушення схеми обліку, старий лічильник був знятий через іскріння та запах гару (а.с.4-6).

Відповідно до п.8,9 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою КМУ від 26.07.2999 року №1357 ( далі - ПКЕЕН), прилади обліку електричної енергії мають бути придбані, встановлені, підключені енергопостачальником, а їх вартість та вартість послуг з встановлення оплачена споживачем. Споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.

Згідно з п.42 ПКЕЕН споживач електроенергії зобов'язаний, крім іншого, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку.

Відповідно до абз.2 п.37 ПКЕЕН електропостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести свої зауваження до акта. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції визнав акт таким, що відповідає вимогам п. 53 ПКЕЕН.

З такими висновками суду колегія суддів не може не погодитися, оскільки вони відповідають обставинам справи, положенням закону.

Згідно з протоколом засідання комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 192 від 29 липня 2014 року, за результатами розгляду акту № 199673 від 10 липня 2014 року комісія дійшла висновку, що акт складено відповідно до п. 53 ПКЕЕН, та первісно була нарахована сума необлікованої внаслідок порушення електроенергії в розмірі 4928,04 гривень (а.с.7).

Заперечуючи проти позову, представник відповідача ОСОБА_5, пояснив, що він проживає в квартирі, а власниця житла ОСОБА_4 проживає в іншому місці. 11.06.2014 року у зв'язку з аварійним станом електролічильник був ним знятий, а електропроводка самовільно була підключена до електромережі енергопостачальника поза приладом обліку. Представник відповідача також пояснював, що він звертався до енергопостачальника з заявою про аварійну ситуацію з приладом обліку для негайного реагування, але йому рекомендували звернутися до монтера в ЖКП. Тому ОСОБА_5 звернувся до спеціаліста ПП «Жилфонд-279», який змушений був в той же день відключити електролічильник, оскільки прилад горів.

Так, 11 червня 2014 року електромонтером та комісією ПП «Жилфонд-279» з метою усунення аварійної ситуації у квартирі АДРЕСА_1, була порушена пломба на електролічильнику, зафіксовані покази лічильника, про що складена відповідна довідка, та зазначено, що лічильник вимагає заміни (а.с.33).

ОСОБА_5 не оспорював в судовому засіданні, що в той же день електромонтер підключив енергопостачання квартири без приладу обліку.

17.06.2014 року ОСОБА_5, звернувся до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за дозволом для встановлення нового прибору обліку електроенергії.

Як пояснив колегії суддів ОСОБА_5, 29.06.2014 року йому було відмовлено у підключенні нового придбаного ним лічильника у зв'язку із відсутністю результатів перевірки «ДТЕК Донецькобленерго» відповідності прибору необхідним стандартам.

Між тим, в ході перевірки правил енергопостачання ОСОБА_4, 10.07.2014 року було виявлено, що старий електролічильник був знятий, а новий встановлений без дозволу представників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», що є порушенням п. 8 Правил користування електричною енергією для населення. Крім того, мало місце самовільне підключення об'єкту споживання до електричної мережі.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, представник відповідача наполягав на тому, що у випадку аварійної ситуації у відповідача, наявність якої 11.06.2014 року не оспорюється, лічильник необхідно було відключити від мережі, та звернутись із заявою до позивача. Оскільки відповідач не дотримався таких правил, з приводу порушення був складений відповідний акт. Вартість не облікованої внаслідок вказаних порушень електричної енергії була розрахована за шість місяців, які передували дню виявлення порушення. Але, враховуючи, що остання перевірка електричної мережі у відповідача була 22.05.2014 року, позивач виходив з того, що, відповідно до положень Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, вказана сума має розраховуватись з 22 травня 2014 року по день усунення даних порушень 10 липня 2014 року. Тому розрахував за вказаний період суму в розмірі 1129,54 гривень.

Відповідно до положень ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

До правопорушень в електроенергетиці вказана стаття відносить крім іншого крадіжку електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за (крім іншого) розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Порядок розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлений Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ 04 травня 2006 року, № 562 (далі Методика).

Відповідно до підпункту 5 п.3.1 Методики методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення (крім іншого) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Відповідно до п.3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Вирішуючи позов в частині розміру збитків, суд першої інстанції здійснив розрахунок такої суми за період з 11 червня 2014 року, розцінюючи цю дату як дату фіксації останніх показів старого електролічильника відповідача, по 10 липня 2014 року (день усунення порушення). Суд виходив з того, що саме 11 червня 2014 року електромонтером ПП «Жилфонд-279» здійснювався огляд лічильника та електропроводки споживача ОСОБА_4, та через аварійну ситуацію на лічильнику, що є надзвичайною, і такою , яка вимагала негайного реагування, були порушені пломби, при цьому зафіксовані останні покази, хоча і без представників енергопостачальника.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції правильним.

Доводи апеляційної скарги про неправильність рішення суду в частині періоду, за який слід розраховувати суму вартості спожитої і не оплаченої електроенергії, не приводять колегію суддів до іншого висновку, оскільки зі справи вбачається, що ОСОБА_5 змушений був зняти лічильник у зв'язку із аварійним станом, що підтверджується наданими доказами. Останні показними знятого лічильника відповідача були зафіксовані комісією обслуговуючого будинок підприємства без представника енергопостачальника у виключній ситуації, але, незважаючи на порушення таких вимог ПКЕЕН, дані про останні показники пошкодженого приладу обліку не визивають сумніву .

Правильність розрахунку вартості електроенергії, спожитої відповідачем саме за цей період, в сумі 425,1 грн, представник позивача в апеляційній скарзі не оспорював, оскільки не згодний з періодом порушення, визначеним оскаржуваним рішенням.

Доводи апеляційної скарги і зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку про те, що судом допущено порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, яке призвело до неправильного вирішення справи.

Згідно із ч.1 ст. 213, ч.2 ст. 308 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним, обґрунтованим і справедливим.

Відповідно до ч.3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а, відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів у їх сукупності.

На виконання вимог зазначених норм процесуального права суд першої інстанції з достатньою всебічністю, повнотою та об'єктивністю дослідив безпосередньо у судовому засіданні всі наявні у справі докази в їх сукупності, дав їм належну оцінку, а тому дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову.

Нових доказів чи обставин, які не були предметом розгляду у суді першої інстанції та могли вплинути на рішення суду відповідачем апеляційному суду не надано.

Таким чином, колегія суддів, переглядаючи справу в межах апеляційного оскарження та заявлених позовних вимог, підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачає, у зв'язку з чим апеляційна скарга підлягає відхиленню.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 308 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу представника позивача Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» - Рожкової Лілії Олександрівни - відхилити.

Рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 січня 2015 року залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту о проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Судді