Справа №333/7173/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2015 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Наумова І.Й., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації, -

В С Т А Н О В И В:

21.09.2015 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя з вищевказаним позовом.

Суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно п.2.ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зі змінами від 01.09.2015 року за подання позовної заяви не майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

22.09.2015 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору до розгляду справи по суті, у звязку зі скрутним матеріальним становищем.

Позивач в своїй заяві просив суд відстрочити йому сплату судового збору до початку розгляду справи по суті, у звязку з тим, що на даний час невідкладно потребує стоматологічного лікування на значну суму, проте зазначене клопотання не містить належних доказів, якими позивач обґрунтовує своє тяжке матеріальне становище, також обставини, зазначені у заяві, не дають підстав вважати про наявність у позивача тяжкого матеріального становища.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Оскільки до суду не надано доказів про тяжке матеріальне становище позивача ОСОБА_1, суд вважає за необхідне відмовити в задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу позовної заяви.

Тому, позивачу необхідно сплачувати судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв немайнового характеру, відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» зі змінами від 01.09.2015 року.

Крім того, відповідно до ст.ст.3, 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України, а саме смт.16 ЦК України.

Відповідно до п.п.24,25 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року « Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо).

Спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Виходячи з цього, в позові не обґрунтовано: яку саме інформацію, викладену в поясненнях відповідача на скаргу до Дисциплінарної палати КДКА України Запорізької області, позивач просить визнати недостовірною щодо нього; яким саме способом та в якій формі позивач просить зобовязати відповідача спростувати недостовірну інформацію; та яким чином пояснення відповідача по скарзі, адресоване Дисциплінарній палаті КДКА України Запорізької області, була публічно поширена, джерело її поширення.

Дані обставини в сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації, залишити без руху та надати строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання заявником цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків в строк, який не перевищує п'яти днів з дня отримання ним ухвали.

Розяснити позивачу, якщо у визначений строк недоліки не будуть усунуті, позовна заява на підставі ст. 121 ч. 2 ЦПК України вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Й. Наумова