Справа № 2-4053/15
Провадження № 760/8260/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко

за участю секретаря - А.К. Слободянюк

розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-експлуатаційний кооператив «Залізничник» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 45,1 кв.м., житловою площею 29,5 кв.м., після померлого ОСОБА_3.

В обґрунтування позову вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3, даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 27.04.2009 року.

Після смерті батька ОСОБА_3 була заведена спадкова справа на спадкове майно - квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 45,1 кв.м., житловою площею 29,5 кв.м.

Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2.

Позивач зазначає, що оскільки він є сином спадкодавця, постійно проживав з ним та зареєстрований в спірній квартирі, у зв'язку з чим він звернувся до Дев'ятої Київської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадкове майно.

Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальних від 15.04.2015 року Державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Шарафетдінової Н.В. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру, з підстав відсутності правовстановлюючих документів щодо належності квартири спадкодавцю.

Позивач вказує на те, що даною постановою державного нотаріуса порушено його права на отримання спадщина.

Позивач в судове засідання не з`явився, подавши через канцелярію суду заяву у якій позовні вимоги підтримав та просив проводити судовий розгляд у його відсутність, проте ухвалення заочного рішення не заперечував.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, проте через канцелярію суду надійшли письмові пояснення, в яких міська рада при ухвалення рішення поклалась на розсуд суду та просила розглянути справу у відсутність її представника.

Третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві в судове засідання свого представника не направила, про день та час судового розгляду повідомлена належним чином.

Третя особи Житлово-експлуатаційний кооператив «Залізничник» в судове засідання свого представника не направила, будучи повідомлена належним чином про день та час судового розгляду, у зв'язку з чим судом ухвалено про розгляд справи у відсутність її представника.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить із наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3, даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 27.04.2009 року.

Позивач по справі є сином померлого ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3, виданим Міським палацом новонароджених в м. Києві.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 14.07.1984 року перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію шлюбу, виданого Відділом РАГС Залізничного РВК, НОМЕР_4.

Встановлено, що ОСОБА_3 отримав в ЖБК «Залізничник-4» довідку № 08 від 06.05.1992 року, в якій зазначено, що він є власником кооперативної квартири АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_5, виданого 27.04.2009 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві.(а.с. 6)

ОСОБА_1 та ОСОБА_4 із заявами звернулись до Державного нотаріуса Дев'ятої Київської нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадкове майно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4, даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, виданого ІНФОРМАЦІЯ_2 Відділом реєстрації смерті у м. Києві.(а.с. 7)

Відповідно до довідок №26 від 06.04.2015 року, виданої ЖБК «Залізничник-4», позивач проживає та зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив відмову від неї.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що позивач постійно проживав та був зареєстрована в спірній квартирі разом із батьками, він є таким, що прийняла у спадщину після їх смерті.

15.04.2015 року ОСОБА_1 звернулась до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину .

Відповідно до Постанови державного нотаріуса Дев'ятої Київської нотаріальної контори Шарафетдінової Н.В. від 15.04.2015 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру, оскільки спірна квартира на праві власності ні за ким не зареєстрована.

Оцінюючи докази по справі у їх сукупності та кожний доказ окремо, суд вважає, що позовні вимоги є доведеними, виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно положень ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який пережив , та батьки.

Таким чином, досліджуючи зазначені обставини справи та оцінюючи зібрані докази у їх сукупності, враховуючи те, що здійснення державної реєстрації за померлою особою суперечить чинному законодавству, а відсутність такої реєстрації перешкоджає оформленню спадщини позивачем, суд приходить до висновку, що порушене право позивача підлягає захисту, та як наслідок за ним підлягає визнанню право власності в порядку спадкування за законом.

З урахуванням наведеного, виходячи із обставин встановлених судом, судом вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.1268,1270, 1278,1261 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.08 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування» ст.ст.10,60,209,212-215,294 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-експлуатаційний кооператив «Залізничник» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 45.1 кв.м., жилою площею 29,5 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справи, але на зявились в судове засідання мають право на оскарження рішення суду до Апеляційного суду м.Києва через районний суд протягом десяти днів з дня його отримання.

Суддя: