Справа № 185/8830/15-ц
Провадження № 2/185/4694/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 грудня 2015 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря Мікаілова Т. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді позовну заяву публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, третя особа: приватне підприємство «ДАШ», про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
10 серпня 2015 року публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1, третя особа: приватне підприємство «ДАШ» про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 1981581грн. 98 коп.
У судове засідання представник позивача не зявився, надав суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, та у разі неявки відповідача провести заочний розгляд справи. Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд враховуючи думку представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Суд дослідивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п.6.1. Кредитного договору у випадку несвоєчасного погашення заборгованості за кредитом та/або процентами та/або комісіям позичальник сплачує кредитору пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діє на дату виникнення простроченої заборгованості, від суми простроченої заборгованості за кожен день прострочення. Відповідно до п.6.2. Кредитного договору в разі використання кредиту не за цільовим призначенням, позичальник сплачує кредитору штраф в розмірі 25% від суми коштів, використаних не за цільовим призначенням.
Відповідно до п.2.1 Договору поруки сторони цього договору визначають, що у випадку невиконання позичальником взятих на себе зобовязань по кредитному договору, поручитель несе солідарну відповідальність перед банком нарівні з позичальником за кредитним договором. Банк має право вимагати виконання зобовязань за кредитним договором як від позичальника, так і від поручителя, так і від них обох одночасно. Банк, який одержав виконання обовязку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від іншого солідарного боржника.
02 грудня 2013 року між публічним акціонерним товариством «АСТРА БАНК» та публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним договором публічне акціонерне товариство «АСТРА БАНК» передає публічному акціонерному товариству «Дельта Банк» права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами.
Відповідно до ст. 514 Цивільного кодексу України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобовязанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом
Відповідно до ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК).
Згідно частини 1 ст.546 ЦК України виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Відповідно до ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки.
Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обовязковим для виконання сторонами. Згідно з нормою ст.526 ЦК зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобовязання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК). Порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК). Одним з видів порушення зобовязання є прострочення невиконання зобовязання в обумовлений сторонами строк. Якщо в зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).
Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено в ст.1050 ЦК. Якщо договором установлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього кодексу (ч.2 ст.1050 ЦК).
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі п. 22 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - у справах, повязаних із здійсненням ліквідації банку.
У відповідності до ст.88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Керуючись ст.ст.10, 60, 208-210, 212-215, 218, 224-232 ЦПК України, суд
Позов публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, третя особа: приватне підприємство «ДАШ» про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 3654 (три тисячі шістсот пятдесят чотири) грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Суддя А. О. Врона