Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2015 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Бондаренко О. В. ,

при секретарі - Кириченко Д. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду № 4 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення коштів за договором та моральної шкоди -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом 01.12.2014 року мотивуючи тим, що в серпні 2014 року ознайомившись з оголошенням про продаж будинку АДРЕСА_1, вирішив його придбати. Оглянувши будинок і погодивши усі питання в його ціні, 02.08.2014 року уклав з відповідачем попередній договір. Згідно п.6.1. договору нотаріальне посвідчення договору купівлі - продажу будинку здійснюватиметься до 01.09.2014 року. На підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання та з метою забезпечення реалізації намірів, щодо купівлі - продажу будинку разом із землею та своєї платоспроможності, уклавши відповідний договір, при його підписанні, він передав, а продавець отримав суму завдатку у розмірі 2000 доларів США, які повинні були бути зараховані у належний платіж за договором купівлі - продажу будинку ( п.5.1 договору). Після укладення попереднього договору та передачі коштів він став чекати на оформлення договору купівлі - продажу будинку та можливості вселитись в будинок, але цього не сталось. Продавець невідомо з яких причин став затягувати укладення договору та відмовляти у вселенні у будинок. На всі його нагадування , про сплив строку укладення договору та передачі будинку в його користування продавець не реагував. Не надав дозволу на вселення у будинок і він змушений був забрати з його двору свої речі та майно. Надходила зима і йому необхідно було відшукати інше житло для проживання, тому він звернувся до відповідача з проханням повернути завдаток однак він відмовив йому, нічим не мотивуючи та не пояснюючи своїх неправомірних дій. Зрозумівши, що ОСОБА_2 вводить його в оману і не бажає виконувати всі свої зобов'язання по договору він став прикладати всі зусилля для відшукування іншого будинку і його придбання. Оскільки порушення зобов'язання сталось з вини продавця то він зобов'язаний повернути завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку. Також відповідач повинен відшкодувати всі збитки пов'язані із зверненням до суду та моральну шкоду, яку він завдав своїми неправомірними діями, що завдають йому моральних страждань, змушують переживати та хвилюватись, що негативно відбивається на його стані здоров'я та порушують звичайний для нього спосіб життя. Позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь 64 000, 00 грн. в рахунок повернення завдатку та сплати суми в розмірі завдатку; в рахунок відшкодування моральної шкоди 20 000 грн. та звільнити його від сплати судового збору, як учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС ( категорія І).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав в повному обсязі та просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь 64 000, 00 грн. в рахунок повернення завдатку та сплати суми в розмірі завдатку; в рахунок відшкодування моральної шкоди 20 000 грн. та звільнити його від сплати судового збору.

Представник позивача, адвокат за договором, ОСОБА_3 в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача, за довіреністю у справі, ОСОБА_4 в судовому засіданні позов визнала частково, надала до суду письмові заперечення проти позову.

Представник відповідача, адвокат за договором, ОСОБА_5 в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в повному обсязі.

Суд, заслухавши осіб, які приймають участь у справі, покази свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

02.08.2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено попередній договір ( далі - Договір), наданий директором Агенства нерухомості «Довіра» ОСОБА_7, який був підписаний сторонами. ( а.с.2-4).

Відповідно до п.1.1., 1.2., 6.1. Договору сторони зобов'язались в майбутньому, в строк до 01.09.2014 року, укласти і належним чином оформити договір купівлі - продажу нерухомого майна: будинок разом із земельною ділянкою, згідно Державного акту, площею 0,048 га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1, на умовах і в порядку, визначених цим Договором.

До підписання Договору, відповідно до п. 5.1. даного Договору, покупець передав, а продавець отримав завдаток у розмірі 2000 доларів США , що еквівалентно 24000,00 грн., який входить в загальну вартість об'єкту, тобто в рахунок належних за укладеним в майбутньому Основним договором платежів.

01.09.2014 року Договір купівлі - продажу вищезазначеного будинку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладений не був. Суму коштів в розмірі 2000 доларів США, що еквівалентно 24000,00 грн., відповідач не повернув позивачу, що підтвердили в судовому засіданні сторони та свідок ОСОБА_7.

Відповідно до ст.546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. ( ст. 570 ЦК України).

Правочин щодо забезпечення виконання зобов'язання вчиняється у письмовій формі.( ст.547 ЦК України).

Відповідно до ст.635 ЦК України, попереднім є договір, сторони якого зобов'язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. Зобов'язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.

Відповідно до ст. 657 ЦК України, Договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Як вбачається з Договору від 02.08.2014 року його предметом є попередня угода про намір укласти договір купівлі - продажу будинку із земельною ділянкою, однак вимоги щодо нотаріального посвідчення договору дотримано не було, отже між сторонами не виникло правовідносин які випливають із забезпечення виконання договору купівлі - продажу, сума сплачена позивачем не є завдатком, тому зазначений договір в силу ч.1 ст.220 ЦК України є нікчемним, а в силу ч.2 ст. 216 ЦК України відповідач зобов'язаний повернути позивачу все, що він отримав на виконання цього правочину.

Отже, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача коштів згідно п.5.3. Договору, а саме подвійної суми завдатку в розмірі 64 000 грн. не підлягають до задоволення.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 11 ЦПК України).

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд стягує з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти в розмірі 24 000 грн., в силу ч.2 ст. 216 ЦК України та в межах заявлених вимог щодо гривневого еквіваленту 2000 доларів США на момент укладення Договору.

Позивач, також просить стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 20 000 грн.

П. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначає, що розмір відшкодування моральної немайнової шкоди суд визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Позивачем не надано до суду доказів, які б підтверджували його моральні переживання, а також будь-яких доказів щодо порушення нормальних життєвих стосунків, доказів на підтвердження причинного зв'язку між погіршенням його душевного стану та протиправними діями відповідача та ступеню нанесеної шкоди, тому, вимоги позивача щодо стягнення моральної шкоди не підлягають до задоволення.

Відповідно п.10. ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», позивач, як громадяни, віднесений до 1 категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, що підтверджено копією посвідчення ( а.с.7) звільняється від сплати судового збору при подачі позову до суду.

Тому суд, в порядку ст.88 ЦПК України, стягує з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Керуючись ст.ст. 203, 215, 216, 220, 533, 546, 547, 570, 657 ЦК України, ст.ст.10, 11, 60, 61, 79, 88, 209, 212-215, 217, 256 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти в розмірі 24 000 грн. ( двадцять чотири тисячі гривень 00 копійок).

В задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 243,60 грн. ( двісті сорок три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О. В. Бондаренко