Справа №: 343/486/15-ц
Провадження №: 2/0343/303/15
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2015 року м. Долина

Долинський районний суд Iвано-Франкiвської областi в складi:

головуючого судді - Андрусіва І. М.,

за участю секретаря судового засідання - Височанської О.З.,

розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок затоплення квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач просить постановити рішення, яким стягнути із ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_1, на його користь заподіяну йому матеріальну шкоду в розмірі 3 205,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. внаслідок залиття квартири, а також судові витрати у вигляді судового збору, витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлюваних робіт та витрати на правову допомогу згідно квитанції.

В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що 29.12.2014 року з вини відповідачки його квартира була затоплена водою. В результаті чого, йому була спричинена матеріальна шкода, у вигляді необхідності примусового ремонту квартири, вартість якого згідно проектно-кошторисної документації на ремонт квартири АДРЕСА_2, складеної спеціалістом ТзОВ фірми «Долина-Сервіс», становить 3205,00 грн. При обстеженні квартири АДРЕСА_3, яка належить відповідачці, було виявлено, що в приміщенні санвузла не закріплена ванна, водопровідна труба разом з водяним лічильником і краном відламані. При обстеженні квартири АДРЕСА_4, яка належить йому, було виявлено мокрі плями на стелі та стінах у приміщенні кухні та коридору, а також на стелі між плитами перекриття приміщення коридору відпала штукатурка. Відповідачка не заперечувала відшкодувати завдану йому майнову шкоду з результаті затоплення квартири, про що свідчить і розписка, написана нею власноручно 29.12.2014 року, проте згодом, через деякий час відмовилась це робити, перестала спілкуватися та всіляко уникала зустрічі з ним. Крім того, йому була нанесена і моральна шкода, оскільки із-за затоплення квартири він переніс нервовий стрес, хвилювання та думки про те як відновити квартиру тримали його у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім'ї. Для визначення вартості відновлюваних робіт, отримання необхідних документів для підтвердження розміру шкоди він потратив чимало часу, який міг би провести з сім'єю. Крім того він, дружина та двоє його неповнолітніх дітей постійно відчувають у квартирі сирість, вологу та запах плісені, а тому завдану моральну шкоду оцінює в розмірі 10000,00 грн.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідачка в судовому засіданні позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 3205,00 грн. визнала, проте в частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн. та судових витрат просила суд відмовити, аргументуючи це скрутним матеріальним становищем, так як являється пенсіонеркою і отримує 1084,69 грн. пенсії. Пояснила, що сума моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн. є завищеною, яку вона не взмозі оплатити, оскільки більша частина її доходу йде на придбання ліків.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши здобуті та перевірені в судовому засіданні докази, вважає, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.

Матеріалами справи та в судовому засіданні встановлено, що 29.12.2014 року внаслідок порушення правил користування системою водопостачання та правил користування сантехнічними приладами ОСОБА_2 відбулося затоплення квартири АДРЕСА_4, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі - продажу квартири від 05.12.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Івано-Франківської області за № 7860 Сопків З.І.

Відповідно до ст. 322 Цивільного кодексу України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, тобто вживати всіх заходів, щоб його власність не несла небезпеки для інших громадян.

Згідно з положеннями Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відповідальність за належний стан внутрішньо-квартирного санітарно-технічного обладнання покладена на наймача або власника квартири.

В суді встановлено про те,що ОСОБА_2 являється наймачем квартири АДРЕСА_5.

Як вбачається з акту від 30.12.2014 року, затвердженого директором КП «УКМ» Корбут П.П., причиною залиття квартири АДРЕСА_2, яке сталося 29.12.2014 року, є порушення правил користування системою водопостачання та користування сантехнічними приладами жителькою АДРЕСА_6 ОСОБА_2. При обстеженні кв. 110 було виявлено мокрі плями на стелі та стінах приміщення кухні та коридору.

Як вбачається з акту від 18.02.2015 року, при повторному огляді АДРЕСА_7 було виявлено жовті плями на стелі і стінах приміщення кухні та коридору, а також на стелі між плитами перекриття приміщення коридору відпала штукатурка.

Факт залиття квартири АДРЕСА_4 сторонами не оспорюється.

Крім того, як вбачається з розписки ОСОБА_2 від 29.12.2014 року, вона погодилась відшкодувати всі витрати по ремонту квартири №110, яка була затоплена внаслідок її халатності.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі.

Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

У відповідності до вимог ст. 322 Цивільного кодексу України та ст. 151 Житлового кодексу УРСР, власник квартири зобов'язаний утримувати майно, забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до роз'яснень, даних в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року №6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 Цивільного кодексу України передбачено, що збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Стаття 1192 Цивільного кодексу України зобов'язує особу, яка завдала шкоду, відшкодувати її в натурі за вибором потерпілого (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо), або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як вбачається з кошторису на ремонт квартири АДРЕСА_8, виготовленого на підставі договору № 24/02/15-к від 24.02.2015 року Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Долина-Сервіс», заподіяна позивачам шкода, станом на 23.02.1015 року складає 3 205, 00 грн.

Таким чином, враховуючи, що доказів в спростування вимог позивача, щодо розміру матеріального збитку завданого в результаті залиття квартири позивача, відповідачем суду не надано, та зважаючи на визнання позову відповідачем в частині позовних вимог, що стосуються відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 3205,00 грн., суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідачки суму матеріального збитку визначеного у вищевказаному кошторисі.

Крім того, за виконання робіт по визначенню розміру заподіяної шкоди, позивачем згідно кошторису ТзОВ фірма «Долина-Сервіс»-додатку до договору №24/02/15-к від 24.02.2015 року, та акту здачі-приймання виконаних робіт до згаданого договору було сплачено 177, 50 гривень. Зазначені кошти, у вигляді понесених додаткових збитків позивачем, також підлягають стягненню з відповідача, як і підлягають стягненню з останнього 550,00 грн. вират за надання правової допомоги згідно квитанції.

Згідно ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Згідно зі ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості.

З урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, її майновий стан,те що вона являється пенсіонеркою і отримує 1084,69 грн. пенсії,фізичних та моральних страждань, негативних наслідків від отриманих хвилювань, які позивач та його сім'я зазнали в результаті затоплення його квартири. При визначенні розміру відшкодування судом враховуються вимоги розумності і справедливості , тому позов в частині відшкодування моральної шкоди підлягає до часткового задоволення .

З врахуванням вищевикладеного, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими оскільки затоплення квартири позивачів було здійснено з вини відповідачки .

Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 88 ЦПК України.

На підставі викладеного, ст. ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. ст. 151, 179 Житлового кодексу УРСР та керуючись ст. ст. 10, 11, 58, 60, 88, 131, 212- 215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок затоплення квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає АДРЕСА_9 на користь ОСОБА_1 3205, 00 (три тисячі двісті п'ять) гривень, матеріальної шкоди,завданої внаслідок затоплення квартири та 1000,00 (одну тисячу) гривень моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 365,40 гривень судового збору, 177, 50 гривень витрат за проведення оцінки вартості ремонтно-відновлюваних робіт та 550 гривень витрат за надання правової допомоги, згідно квитанцій.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з часу ознайомлення з мотивувальною частиною рішення до Апеляційного суду Івано-Франківської області через Долинський районний суд.

Суддя: