Провадження № 2/752/332/15
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07.09.2015 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.

з участю секретаря - Овдій А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Кредитної спілки «Український фінансовий союз» до ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м.Києві про зобов»язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов»язання подати дублікат правовстановлюючих документів на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, що знаходиться в іпотеці Кредитної спілки, до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві та отримання витягу з Реєстру права власності на дану квартиру, а також зобов»язання надати позивачу технічний паспорт та зареєстровані правовстановлюючі документи на зазначену квартиру.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в рахунок погашення суми боргу на підставі рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 03.10.2012 р. Кредитна спілка, як Іпотекодержатель, має намір звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на АДРЕСА_1 шляхом продажу її будь-якій особі у порядку, встановленому ст.38 Закону України «Про іпотеку».

Однак, відповідач відмовилась передати правовстановлюючі документи на квартиру, посилаючись на їх втрату.

Позивач посилається на те, що Кредитною спілкою були отримані дублікати правовстановлюючих документів на квартиру, але відповідач не зважаючи на неодноразові звернення відмовляється зареєструвати їх в Реєстраційній службі Головного управління юстиції у м.Києві, чим порушує права позивача.

В ході судового розгляду представник позивача підтримала позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі та просила суд позов задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві, оскільки відмова відповідача у реєстрації дублікатів правовстановлюючих документів на квартиру, яка є предметом іпотеки, порушує права позивача.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, обґрунтовуючи свої заперечення безпідставністю заявленого позову. Також представник відповідача зазначив, що дублікати правовстановлюючих документів на квартиру знаходяться у позивача, в зв»язку з чим не можуть бути зареєстровані відповідачем. На думку представника відповідача, позивач не довів у належний спосіб, що на момент звернення до суду його право було порушено.

Представник третьої особи в судове засідання не з»явився, подавши клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 03.10.2012 р. Голосіївським районним судом м.Києва було ухвалено рішення у справі за позовом КС «Український фінансовий союз» до ОСОБА_2, ОСОБА_1, відповідно до якого суд в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № Ф1-70 від 01.11.2007 р. в розмірі 759671,23 гривні звернув стягнення на предмет іпотеки - двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_1, шляхом продажу квартири Кредитною спілкою будь-якій особі-покупцеві у порядку, встановленому ст.38 Закону України «Про іпотеку» з право отримання дублікатів правовстановлюючих документів на нерухоме майно, технічної документації, здійснення будь-яких платежів від продавця, в тому числі отримання будь-яких документів, довідок, витягів з реєстру прав на нерухоме майно в органах БТІ, ЖЕУ, нотаріату тощо, необхідних для здійснення такого продажу за ціною, встановленою на підставі оцінки суб»єкта оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

Відповідно до ухвали Апеляційного суду м.Києва від 23.01.2013 р. рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 03.10.2012 р. залишено без змін.

На підставі розпорядження Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації від 25.06.2013 р. Свідоцтво про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1, в яке включені: ОСОБА_1 та ОСОБА_3, видане державною адміністрацією Голосіївського району м.Києва від 13.12.2004 р. за № 29597 та зареєстроване Київським міським БТІ визнано недійсним та видано Кредитній спілці «Український фінансовий союз» дублікат Свідоцтва про право власності на житло для подальшої реєстрації в реєстраційні службі Головного управління юстиції у м.Києві.

Крім того, за заявою Кредитної спілки «Український фінансовий союз» Другою Київською державною нотаріальною конторою було видано дублікат Свідоцтва про право на спадщину за законом, яке посвідчує право ОСОБА_1 на 1/2 частину АДРЕСА_1.

Судом встановлено, що Кредитна спілка звернулась до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві з заявою про державну реєстрацію прав на квартиру АДРЕСА_1 на підставі дубліката правовстановлюючого документа, однак у здійсненні реєстрації було відмовлено, оскільки документи подані неналежною особою.

28.07.2014 р., 07.08.2015 р. позивач звернувся з вимогою до відповідача здійснити реєстрацію дублікатів правовстановлюючих документів, які знаходяться у КС «Український фінансовий союз».

Звертаючись до суду позивач посилається на те, що відсутність реєстрації дублікатів правовстановлюючих документів на АДРЕСА_1 перешкоджає Кредитній спілці вчинити дії щодо реалізації предмета іпотеки - АДРЕСА_1.

Питання щодо реєстрації прав та обтяжень на нерухоме майно регулюється Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 868 від 17 жовтня 2013 року,

Відповідно до вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за умови, що реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

Державна реєстрація прав проводиться на підставі заяви власника, іншого правонабувача, сторони правочину, за яким виникло право, уповноваженої ними особи або державного кадастрового реєстратора у випадках, передбачених цим Законом.

Видача дубліката документа не має наслідком виникнення, переходу чи припинення прав на нерухоме майно, оскільки такі права вже були набуті під час вчинення нотаріальної дії, правочину, реалізації права на приватизацію житла, тощо і зареєстровані у встановленому законом порядку до видачі дубліката правовстановлюючого документа.

Тобто відповідно до законодавства у сфері державної реєстрації прав, державна реєстрація прав на нерухоме майно проводиться на підставі виданого дубліката документа, а не у зв'язку його видачею.

Згідно з положеннями ст.9 вказаного Закону державний реєстратор прав на нерухоме майно у випадках встановлених Законом, видає свідоцтво на право власності на нерухоме майно під час проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

У разі втрати, пошкодження або зіпсування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого органом місцевого самоврядування або місцевою адміністрацією, державного акту на право власності на земельну ділянку, за видачею свідоцтва на заміну втраченого, пошкодженого чи зіпсованого документа, необхідно звертатись саме до державного реєстратора органу державної реєстрації прав відповідного управління юстиції у разі, якщо реєстрація проводилась в порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до п. 48 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 868 від 17 жовтня 2013 року, для проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, реєстрація якого проведена до 1 січня 2013 року, відповідно до законодавства, що діяло на момент його виникнення, у зв'язку із втратою, пошкодженням чи зіпсуванням свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого органом місцевого самоврядування або місцевою держадміністрацією, державного акту на право власності на земельну ділянку, заявник подає органу державної реєстрації прав:

●завірену в установленому порядку органом, що видав документ, копію примірника втраченого, пошкодженого чи зіпсованого документа;

●оголошення про втрату документа у друкованих засобах масової інформації за місцем розташування нерухомого майна, із зазначенням назви документа, його номера і дати видачі, на чиє ім'я виданий, яким органом (крім випадків пошкодження чи зіпсування документа).

За результатом розгляду заяви та документів, необхідних для проведення державної реєстрації прав, державний реєстратор органу державної реєстрації прав (реєстраційної служби відповідного управління юстиції) проводить державну реєстрацію права власності з видачею свідоцтва на заміну втраченого, пошкодженого або зіпсованого документа.

Тобто вимогами чинного законодавства, яке регулює даний вид правовідносин, чітко врегульовано питання щодо порядку реєстрації прав на нерухоме майно, право власності на яке було зареєстровано до 01.01.2013 р., у разі втрати правовстановлюючих документів.

Як зазначалось судом вище, видані дублікати правовстановлюючих документів на АДРЕСА_1 знаходяться у позивача.

Крім того, матеріали справи не містять доказів про втрату відповідачем оригіналів правовстановлюючих документів на АДРЕСА_1.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не ґрунтуються на положеннях Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», з огляду на що вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст..88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 60, 88, 209, 213-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов Кредитної спілки «Український фінансовий союз» до ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м.Києві про зобов»язання вчинити дії відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя