Справа № 309/3717/15-ц
Провадження № 2/309/1564/15
У Х В А Л А

15 вересня 2015 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Сідей Я.Я. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Боронявської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а саме: судовий збір сплачено у розмірі, який не відповідає ціні позову.

01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22 травня 2015 року N 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» яким були внесені зміни до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з урахуванням внесених змін, за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На 01 січня 2015 року розмір мінімальної заробітної плати в Україні становить 1218,00 грн.

Згідно з п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем сплачено судовий збір у розмірі 243,60 грн., що вочевидь не відповідає дійсній вартості вказаного в позові нерухомого майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 80 ЦПК України зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням

суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Враховуючи що позивачем не надано документів на підтвердження вартості нерухомого майна, відповідно до яких можливо було б визначити ціну позову, суд, на підставі ч. 2 ст. 80 ЦПК України, попередньо визначає розмір судового збору у максимальному розмірі, оскільки згідно ЗУ «Про судовий збір», судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що дорівнює 6090,00 грн.

Приймаючи до уваги сплату позивачем судового збору у розмірі 243,60 грн. сума, яку необхідно доплатити становить 5846 гривень 40 копійки.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Боронявської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: підпис: ОСОБА_3

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_3