Справа № 203/1893/15-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 квітня 2015 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська

Суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Маймур Ф.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

31 березня 2015 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява, ознайомившись із матеріалами якої, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням положень ст.119 ЦПК України, яка встановлює вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, сплати судових витрат, додання певних документів тощо. Зокрема, позивачем допущені наступні порушення вимог процесуального закону при зверненні до суду із позовом:

· не сплачено судовий збір в належному розмірі, оскільки позивачем заявлено вимогу майнового характеру, розмір судового збору за яку у відповідності до ст.4 ч.1, 2 п.1 п.п.1 Закону України «Про судовий збір» та з урахуванням на зазначену позивачем ціну позову має становити 570 гривень, а позивачем сплачено лише 245 гривень. При цьому, не має підстав для зменшення позивачу розміру судового збору, який вона має сплатити, оскільки відповідно до ст.ст.10, 60, 82 ЦПК України, ст.8 Закон України «Про судовий збір» обовязковою умовою для такого зменшення має бути доведений позивачем належними та допустими доказами її скрутний майновий стан, а не формальне посилання на отримання позивачем пенсії. Відтак, судовий збір має бути доплачений позивачем в розмірі 325 гривень.

· на належне виконання вимог ст.119 ч.2 п.5, 6 ЦПК України позивачу необхідно вказати в тексті її позову із посиланням на докази: чи є окрім позивача інші спадкоємці спірного нерухомого майна (господарські будівлі прибудови) за законом або заповітом, чи прийняли вони спадщину і коли; чи проживала позивач на час відкриття спадщини (момент смерті батьків) разом із ними, де саме; технічні характеристики спірного нерухомого майна (площі, адреси розташування, рік побудови, ким побудовано тощо); за ким на теперішній час зареєстровано право власності на спірне нерухоме майно; чи було зареєстроване право власності на спірне нерухоме майно за спадкодавцями позивача на час відкриття спадщини; кому належить право власності чи користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне нерухоме майно, з якого часу. Якщо наявні інші спадкоємці, а також у випадку, якщо теперішні титульні власники/користувачі спірного нерухомого майна, земельної ділянки, на якій це майно розташоване, є відмінними від сторін у справі особами та не є померлими батьками позивача, позивачу слід залучити таких осіб до участі у розгляді справи в якості відповідачів і надати для кожного них примірник позову з додатками.

· на виконання вимог ст.119 ч.2 п.3 ЦПК України позивачу необхідно уточнити формулювання змісту позовних вимог (прохальна частина позову), вказавши за ким позивач просить суд визнати право власності, а також навести технічні характеристики спірного нерухомого майна, на яке вона просить визнати право власності, площу, адресу розташування, рік побудови тощо (відповідно до технічного паспорту).

За таких обставин, відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків шляхом долучення належним чином оформленої позовної заяви належного змісту з її копіями відповідно до кількості учасників розгляду справи, а також шляхом долучення належних доказів на підтвердження сплати судового збору в повному розмірі та за дійсними реквізитами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 208-210 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради про визнання права власності, залишити без руху та запропонувати позивачу у строк до 15 квітня 2015 року, але не пізніше пяти днів з дня отримання даної ухвали, усунути вказані недоліки.

В разі виконання ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У випадках невиконання ухвали суду у зазначений термін, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ф.Ф. Маймур