У Х В А Л А

іменем україни

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

03.04.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву Кредитної спілки «Мрія» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №1267 від 29.11.2008 року,-

встановив:

Кредитна спілка «Мрія» звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №1267 від 29.11.2008 року.

Відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Питання проведення та оформлення безготівкових рахунків регулюється Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою НБУ №22 від 21.04.2004 р.:

Відповідно до п. 1.13 Інструкції, ця Інструкція встановлює правила використання під час здійснення розрахункових операцій таких видів платіжних інструментів: платіжного доручення (додаток 2)

Відповідно до п. 2.7 Інструкції примірник розрахункового документа (незалежно від способу його виготовлення), реєстр платіжних вимог, які залишаються в банку, мають містити відбиток печатки (якщо картка із зразками підписів та відбитка печатки містить відбиток печатки) і підписи/підпис відповідальних/ої осіб/особи.

Відповідно до п.2.8 Інструкції, під час підписування розрахункового документа не дозволяється використання факсиміле, а також виправлення та заповнення розрахункового документа в кілька прийомів.

Відповідно до п. 42 ч. 2 Додатку 8 до інструкції, одним з обов'язковим реквізитом розрахункового документу розрахунковий документ засвідчується підписами керівника (його заступника) і головного бухгалтера (його заступника) банку або підписами уповноважених осіб згідно з внутрішніми нормативними документами банку та відповідального виконавця банку.

Відповідно до п.п. 50 Додатку 8 до інструкції, у розрахунковому документі зазначається дата отримання банком платника розрахункового документу, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно копії платіжного доручення № 41 (№17949656) встановлено, що позивач сплатив судовий збір у сумі 229,40 грн. - 30.08.2013 р., а позовну заяву подано 27.03.2015 р. Згідно іншого платіжного доручення №22153464 (№22153464) доплачено 14,20 гривень судового збору 03.02.2015 року.

Вказане вище, ставить під сумнів, правильність сплати судового збору при подачі позовної заяви в суд, яка подана 27.03.2015 року. Оскільки згідно ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; повернення заяви або скарги; відмови у відкритті провадження у справі; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням) та закриття провадження у справі. Разом з тим, позивач не вказує чи звертався до суду з позовними вимогами до відповідача в суд.

Тобто у разі повернення позовної заяви, слід звернутись з заявою про повернення сплачених коштів (судовий збір) до суду який повернув позовну заяву подану раніше.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву Кредитної спілки «Мрія» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №1267 від 29.11.2008 року - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви до 13 квітня 2015 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3