АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

в складі: головуючого судді: Махлай Л.Д.,

суддів: Мазурик О.Ф., Левенця Б.Б.

при секретарі: Богацькій М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, поданою через представника ОСОБА_2, на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 06 серпня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської Ради, треті особи: Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

в с т а н о в и л а :

у грудні 2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської Ради, в якому просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкової трансмісії за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5.

В обґрунтування позову зазначала, що вона є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_6, який ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Після його смерті вона звернулася до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_6 не залишив заповіту, вона та її мати є його спадкоємцями відповідно до статей 1222, 1223, 1258, 1261 ЦК України. 04.03.2011 року ОСОБА_3 звернулася до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про відмову від спадщини за померлим чоловіком. Згідно із свідоцтвами про право на спадщину за законом від 04.11.2011 року та від 23.01.2012 року вона отримала спадщину за померлим батьком ОСОБА_6 - будинок та земельну ділянку в Одеській області. У її батька був рідний брат ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1. Спадщину прийняли його дружина ОСОБА_8 та донька ОСОБА_5, 1/2 частина квартири належить ОСОБА_8 як спільне майно, набуте під час шлюбу з померлим ОСОБА_7, а 1/2 частина спірної квартири поділена в рівних долях між спадкоємцями померлого ОСОБА_7 - ОСОБА_8 та ОСОБА_5

Справа № 754/21019/13-ц Апеляційне провадження № 22-ц-796/12469/2015
Головуючий у суді першої інстанції: Буша Н.Д.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4. За життя вона не склала заповіту, а тому її єдиною спадкоємицею за законом була її донька ОСОБА_5 Згідно листа за № 608/02-14 від 11.02.2014 року, наданого П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою за померлою ОСОБА_8 спадкова справа не заводилась, проте оскільки ОСОБА_5 проживала разом із спадкодавцем вона вважається такою, що прийняла спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5, яка за життя не склала заповіту, а тому спадщина після її смерті розподіляється відповідно до статей 1258-1267 ЦК України. На момент смерті вона не перебувала у шлюбі, не мала дітей, її батьки померли, її дід та баба, як з боку матері, так і з боку батька померли, рідних братів або сестер вона не мала. Найближчим її родичем був її батько рідний дядько ОСОБА_5. Вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 ЇЇ батько є спадкоємцем третьої черги підля смерті ОСОБА_5 та він звернувся із заявою про прийняття спадщини та за його заявою було відкрито спадкову справу №1769 від 19.10.2009 року. Із заявою про прийняття спадщини звернулася також ОСОБА_4, яка є двоюрідною бабусею ОСОБА_5 і відноситься до п'ятої черги спадкоємців за законом.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року, яке набрало законної сили у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування за законом відмовлено.

Таким чином, ОСОБА_6 за життя був би єдиним спадкоємцем за законом майна померлої ОСОБА_5, але він помер, тому вона в порядку спадкової трансмісії має право на отримання спадщини. Проте, Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області, яка відкрила спадкову справу за померлим ОСОБА_6 відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо спірної квартири за відсутністю правовстановлюючих документів на неї.

Ухвалою суду, занесеною до журналу судового засідання від 17.07.2014 року до участі у справі як третю особу залучено ОСОБА_4

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.08.2015 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 через представника подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову. Посилається на неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи. А саме, суд не взяв до уваги, що єдиною особою, яка може претендувати на майно померлої ОСОБА_5. є територіальна громада у особі Київської міської ради, оскільки ОСОБА_4 є спадкоємицею п'ятої черги та не може спадкувати за наявності спадкоємців третьої черги. Крім того, суд не запропонував їй замінити статус ОСОБА_4 із третьої особи на відповідача та розглянув справу без її участі.

У судовому засіданні представник апелянта ОСОБА_2 підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Представник третьої особи ОСОБА_4 - ОСОБА_12 просив апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.

Інші особи у судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора подала заяву про розгляд справи у їх відсутності. Інші особи причини неявки не повідомили, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розгляд справи у їх відсутності, за правилами ч. 2 ст. 305 ЦПК України.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 Після його смерті, за заявою дружини ОСОБА_3, заведена спадкова справа Кілійською районною державною нотаріальною конторою Одеської області 23.03.2011 року за №100/2011. ОСОБА_3 своєю заявою відмовилась від належної їй частки спадкового майна за законом, яке залишилось після смерті її чоловіка ОСОБА_6

04.11.2011 року ОСОБА_1 подала до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області заяву про прийняття спадщини після свого померлого батька - ОСОБА_6 та як єдиний спадкоємець за законом першої черги на підставі ст. 1261 ЦК України отримала 04.11.2011 року свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частину житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 та 23.01.2012 року та свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку НОМЕР_1, площею 0,87 гектарів, яка розміщена на території Приморської сільської ради Кілійського району.

У ОСОБА_6 був рідний брат - ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3. До складу спадщини після померлого ОСОБА_7 входила частина спірної кваритри АДРЕСА_1

Дружиною померлого ОСОБА_7 - ОСОБА_8 07.02.2000 року було отримано свідоцтво про право власності на 1/2 частину цієї квартири як в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу.

Цього ж дня П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_8 та дочці померлого ОСОБА_7 -ОСОБА_5 в рівних долях 1/2 частини спірної квартири, по 1/4 частині кожній.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 померла та спадкова справа після її смерті не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Відповідно до довідки ЖЕК № 311 від 11.12.2009 року ОСОБА_8 була зареєстрована в АДРЕСА_1 з 08.09.1987 року та знята з реєстрації у зв`язку із смертю. Її дочка ОСОБА_5 також була зареєстрована за даною адресою з 22.04.1993 року. Тобто на час смерті ОСОБА_5 проживала разом із матір`ю, а тому вважається такою, що прийняла спадщину після її смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5

За заявою батька позивачки - ОСОБА_6 від 19.10.2009 року П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа за №1769/2009 після смерті ОСОБА_5.

26.11.2009 року із заявою про прийняття спадщини звернулася також ОСОБА_4, яка є двоюрідною бабусею померлої ОСОБА_5.

ОСОБА_4 звернулася також до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення останньої від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 Проте, рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року, яке набрало законної сили у задоволенні позову відмовлено.

Листом від 20.09.2013 року Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області роз`яснила ОСОБА_1, що для оформлення спадщини на спірну квартиру необхідно надати довідку реєструючого органу про зняття з реєстрації спадкодавця у зв'язку із смертю, особистий паспорт, реєстраційний номер облікової картки платника податків, правовстановлюючі документи на квартиру, яка належала ОСОБА_5

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що померлий батько позивачки ОСОБА_6 прийняв спадщину після своєї племінниці ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України як спадкоємець третьої черги в установлений законом строк, але не встиг отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну квартиру, оскільки помер. Тому спадкоємцем після ОСОБА_6 є його донька - позивач по справі, яка набула право спадкування спірної квартири, проте звернулася з позовом до неналежного відповідача, оскільки спір виник між позивачем та ОСОБА_4.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 та ч. 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до с. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Керуючись зазначеними нормами суд першої інстанції правильно виходив з того, що ОСОБА_5 прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4, оскільки на час смерті проживала із спадкодавицею. До складу спадщини після смерті ОСОБА_8 входило 3/4 частини АДРЕСА_1, а ОСОБА_6 прийняв спадщину після смерті племінниці ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу у межах шестимісячного строку.

ОСОБА_6 був дядьком ОСОБА_5 та відповідно до ст. 1263 ЦК України відноситься до третьої черги спадкоємців за законом.

Ні ОСОБА_5 не отримувала свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_8, ні ОСОБА_6 не отримував свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. п. 20, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" справи про спадкування за законом мають вирішуватися на основі правил глави 86 ЦК. Спадкування за законом здійснюється почергово. Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Позивач як на підставу неможливості оформлення права власності на спадкове майно (спірну квартиру) у нотаріуса посилається на лист від 20.09.2013 року Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області.

Разом з тим, у даному листі відсутня відмова у оформленні права власності на спадкове майно, а лише роз`яснено, які документи необхідні для оформлення такого права.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про нотаріат» нотаріус має право витребувати від підприємств, установ і організацій відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій.

Питання відмови у вчиненні нотаріальної дії врегульовано ст. 49 цього Закону та згідно з частинами 3 і 4 цієї статті нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову, яка згідно зі ст. 50 цього ж Закону може бути оскаржена до суду особою, прав та інтересів якої вона стосується.

У матеріалах справи знаходяться копії правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Позивачці у встановленому порядку у видачі свідоцтва про право на спадщину (спірну квартиру) не було відмовлено, постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії не виносилася, а дії нотаріуса позивачкою до суду не оскаржувалися. Також до суду не надано доказів неможливості отримання дублікатів правовстановлюючих документів у випадку їх втрати.

Відповідно до положень ст. 33 ЦПК України заміна первісного відповідача належним відповідачем або залучення до участі у справі іншу особі як співвідповідача можливе лише за клопотанням позивача. Суд не має права з власної ініціативи вчиняти такі процесуальні дії.

Позивач чи її представник клопотання про притягнення ОСОБА_4 співвідповідачем не заявляли.

30.07.2015 року представник позивачки ОСОБА_2 подала до суду заяву, у якій просила продовжити розгляд справи без участі позивача та її представника.

А відтак доводи апеляційної скарги про те, що суд неправомірно провів судове засідання без участі позивача без заяви з боку останньої не відповідають встановленим обставинам.

За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим і не може бути скасоване з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313-315, 317 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 06 серпня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді