"13" серпня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Марфіної Н.В.,
за участі секретаря - Бурлай О.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
20.07.2015 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позові вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_2. У встановлений законом термін позивачка не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки на передодні смерті матері трапилось інше лихо - померла бабуся позивачки ОСОБА_3, і враховуючи сильні душевні переживання позбувшись майже одразу двох близьких людей, позивачка не могла думати про те щоб належним чином оформити спадщину. Крім того, поміж клопоту з організації похорон двох рідних людей, весь цей час позивачка знаходилась у стані вагітності та ІНФОРМАЦІЯ_3 народила дитину.
До початку судового розгляду позивачка звернулась до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечує.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи зміст наведеної норми та викладені вище обставини, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі наявні по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, з огляду на наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 7).
Позивачка є рідною донькою померлої ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача (а.с. 10).
Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За змістом ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд вважає, що в процесі розгляду справи знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою пропущений з поважних причин, оскільки пропущенню визначеного законом терміну сприяли тяжкі обставини викликані смертю близьких людей та перебування позивачки у стані вагітності і подальших пологів, тому позивачу слід визначити додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, терміном три місяці. Крім того, при вирішення спору по суті суд приймає до уваги нетривалий термін пропущеного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, а також тяжкі життєві морально-психологічні обставини пов'язані з втратою одночасно матері і бабусі позивачки, що безумовно вплинуло на її душевний стан та призвело до переживань за яких позивачка не цікавилась про належне оформлення спадкового майна померлої матері.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 57, 60, 74, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226, 294 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, протягом трьох місяців, який рахувати з часу набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя -