Справа № 539/667/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.03.2015 м.Лубни

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Гудков С. В. розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України про зняття арешту з майна

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Управління Служби безпеки України про зняття арешту, скасувавши номер запису про обтяження, внесений державним реєстратором Реєстраційної служби Лубенського міськрайонного управління юстиції ОСОБА_2 на підставі постанови слідчого УСБУ в Полтавській області від 10.02.2012 року про арешт нерухомого майна власника ОСОБА_1, скасувавши відповідний номер запису.

Позов мотивований тим, що вироком Гребінківського районного суду Полтавської області від 26.07.2012 року позивача засуджено за ч. 3 ст. 191 КК України. Цим же вироком арешт, накладений постановою слідчого УСБУ в Полтавській області від 10.02.2012 року на житло позивача, скасований, проте, не скасовано арешт на інше майно позивача, що змушує останнього звернутися з цим позовом.

Дослідивши зміст позовних вимог, суд приходить до висновку, що він не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Пунктом 9 Перехідних положень КПК України передбачено, що запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом (тобто в порядку КПК України 1960 року). Згідно п. 20 Постанови Пленуму Верховного суду України №12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства при звільненні особи від кримінальної відповідальності» звільняючи особу від кримінальної відповідальності суд або суддя має вирішити відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, відшкодування судових витрат тощо.

Таким чином питання про зняття арешту на майно повинно було бути вирішено під час звільнення особи від кримінальної відповідальності, однак оскільки цього зроблено не було, згідно діючого законодавства арешт майна продовжує діяти і на даний час.

Статтею 409 КПК України 1960 року передбачено, що питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку, включаючи визначення розміру і розподілення судових витрат, якщо суд не вирішив цих питань, вирішуються судом, який постановив вирок.

Крім того, згідно з правовим висновком, сформованим Верховним Судом України в постанові від 15.05.2013 року у справі № 6-26цс13 відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Отже, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються

заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться розяснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5.

Таким чином вважаю, що заявнику слід звернутися з приводу звільнення майна з-під арешту в порядку кримінально-процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у цивільній справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 2 ст. 122 ЦПК України , -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України про зняття арешту з майна .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду ОСОБА_3 С. В.