Справа № 635/7807/15-ц
Провадження № 2/635/3536/2015
У Х В А ЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2015 року суддя Харківського районного суду Харківської області Полєхін А.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про відновлення порушеного права,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить відновити його майнові права власника на садибний житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: смт. Пісочин Харківського району Харківської області, вул. Шляхова, 30, з метою реєстрації технічного паспорта.

За ч. 1 ст. 26 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Відповідно до ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Вказана заява підлягає залишенню без руху як така, що подана без додержання вимог, викладених у п.п. 2, 3, 5 ч.2 ст.119, ч. 4 ст. 119, ч. 5 ст. 119, ч. 1 ст. 120 ЦПК України, оскільки позовна заява не містить імя (найменування) відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі. З позовної заяви позивача не зрозуміло його позовні вимоги, не зрозуміло в якій формі та яким способом суд повинен надати йому захист. Позивач не зазначає хто і як порушив його майнові права, як власника вищезазначеного житлового будинку та не зазначає, яким способом суд повинен відновити його майнові права.

Порушені, невизнані або оспорювані субєктивне право, свобода чи інтереси, які зазначені позивачем у вимогливій частині позову, повинні бути обґрунтовані обставинами, які є юридичними фактами, що складають зміст позову. Позивач, який звертається до суду за захистом прав, свобод та законних інтересів, повинен в обґрунтування своїх вимог посилатися на те право, захисту якого він вимагає.

Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, має важливе значення для чіткого визначення предмета доказування та правильного вирішення наявного спору між сторонами. Позивач повинен обовязково зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Однак, позовна заява ОСОБА_1 не містить ні змісту позовних вимог, ні викладу обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги.

З позовної заяви ОСОБА_1 навіть не зрозуміло він звертається до суду з заявою майнового чи немайнового характеру, що не дає можливості визначити розмір судового збору.

Також позовна заява не відповідає іншим вимогам, встановленим законом, оскільки якщо позивач таким чином має намір визнати право власності на даний житловий будинок, то він повинен зазначити в позовних вимогах на який саме житловий будинок він просить визнати право власності, де він розташований, зазначити вартість житлового будинку на день звернення до суду та підстави набуття права власності. Без зазначення вартості житлового будинку, суд позбавлений можливості визначити ціну позову, а також суму судового збору.

Згідно п. а ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Таким чином, якщо позивач має намір визнати право власності на свій житловий будинок, він повинен на підтвердження ціни позову надати звіт чи акт про оцінку майна.

Крім того позивач повинен додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08 липня 2011 року, що набрав чинності 01 листопада 2011 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 487,20 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати - 6090,00 грн.

Якщо ж позивач (фізична особа) подає до суду позовну заяву немайнового характеру, то відповідно до ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08 липня 2011 року, що набрав чинності 01 листопада 2011 року, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 487,20 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: отримувач коштів Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999633, Банк отримувача Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області, код банку отримувача (МФО) 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Також позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 про відновлення порушеного права - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк пять днів з дня отримання ним копії зазначеної ухвали.

Розяснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо сплати судового збору у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - А.Ю. Полєхін