ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3812/15-ц
Провадження № 2/210/1777/15
У Х В А Л А

"25" серпня 2015 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_2, розглянувши позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визначення майна обєктом спільної сумісної власності подружжя, визначення часток спадкового майна ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 19.08.2015 року звернулася до суду з вищезгаданим позовом.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам статті п.4,5 ч.2, ч.5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Позивачем подано позовну заяву , в якій заявлено вимоги майнового характеру та сплачено мінімальний судовий збір, встановлений Законом України «Про судовий збір» - 243,60 грн.

Згідно п.4 ч.1 ст. 119 ЦПК України у позові зазначається його ціна, від якої йде розрахунок судового збору, у відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Однак, позивачем ціну позову не визначено з посиланням до ч.2 ст.80 ЦПК України, якою передбачено якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивач в своїй заяві також просить відстрочити сплату судового збору в розмірі 1% від ціни позову до ухвалення рішення у справі.

Згідно з п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставкою судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру є 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Тобто, з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати 1218,00 грн, мінімальний розмір судового збору складає 243,60 грн, максимальний 3654,00 грн.

Отже, оскільки на момент предявлення позову неможливо встановити ціну позову, суд враховуючи майно, на яке позивач просить визнати за нею право власності, попередньо визначає розмір судового збору в сумі 3654 грн., яку позивач має сплатити, з урахуванням сплаченого судового збору в сумі 243,60 грн.

Разом із тим, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору з урахуванням наступного.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» , відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не зазначено підстави для відстрочення сплати судового збору та не надано жодного доказу на підтвердження свого тяжкого матеріального становища, яке позбавляє її можливості сплатити судовий збір при зверненні до суду за захистом своїх прав.

Таким чином, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору, тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3654,00 грн з урахуванням сплаченого судового збору в сумі 243,60 грн, тобто 3410,40 грн.

Крім того, позивач звернулася до суду з заявою, в якій просить визнати за нею право власності на спадкове майно, однак до позовної заяви не додано належних доказів на підтвердження відсутності умов для одержання свідоцтва про право на спадщину в нотаріальній конторі, а саме відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки чинним законодавством визначено нотаріальний порядок оформлення свідоцтва про право на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів.

З наданої суду заяви про призупинення нотаріальної дії, яка не підписана позивачем, неможливо встановити, яке рішення прийнято нотаріусом щодо розгляду заяв про видачу свідоцтв про право на спадщину, враховуючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини на день звернення до суду з позовом , закінчився.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивачів і надає їм строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 119-121 ЦПК України, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», -

У Х В А Л И В :

В задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визначення майна обєктом спільної сумісної власності подружжя, визначення часток спадкового майна - залишити без руху.

Роз'яснити позивачу, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. Є. Скотар