Справа № 362/6794/15-ц
Провадження № 2/362/2816/15
У х в а л а

02 жовтня 2015 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна також містити:

-імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

-зміст позовних вимог;

-ціну позову щодо вимог майнового характеру;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

-перелік документів, що додаються до заяви.

Так, в порушення вимог пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява не містить поштові індекси адрес сторін.

Також, у позовній заяві не повністю зазначено адреси місцезнаходження сторін, а саме: не зазначено назву регіону відповідно до адміністративно-територіального поділу України в якому знаходяться населені пункти місто Васильків і селище Глеваха Васильківського району.

Крім того, вимоги пункту третього прохальної частини цивільного позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у пункті третьому прохальної частини позову прохання, відповідно до статті 137 ЦПК України, має бути викладено у вигляді окремого клопотання або заяви про це та із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

При цьому, у клопотанні / заяві слід зазначити, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Тобто, позивачу необхідно оформити та подати клопотання або заяву про витребування доказів у відповідності із вимогами статті 137 ЦПК України.

Одночасно, позивачу слід уточнити і зміст першого та другого пунктів прохальної частини заяви, оскільки позивачем не вказано, що означає його вимога «виділити» майно?

Тобто, позивачу необхідно вказати, що означає як спосіб захисту права його вимога «виділити» певне майно та сформулювати його відповідно до визначених законом способів захисту цивільного права.

Отже, позивачу слід уточнити зміст позовних вимог в цій частині.

Пункт 9 частини першої статті 80 ЦПК України передбачає, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем визначено ціну позову в сумі 1 600 000 гривень 00 копійок.

Натомість, до позову не додано жодного документу, який би підтверджував дійсну вартість спірного майна або його вартість саме у зазначеному розмірі.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спадкового майна (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано, що сторони уклали шлюб, потім його розірвали та припинили шлюбні відносини у вересні 2000 року, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин.

Тобто, згідно із вимогами пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а тому позивачам необхідно у новій редакції позовної заяви лише зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Серед іншого, відповідно до вимог пункту 7 частини другої статті 119 ЦПК України, позивачу необхідно уточнити перелік документів, що додаються до заяви, оскільки формулювання додатків унеможливлює ідентифікацію відповідного документа.

Зокрема, неможливо зрозуміти копії яких саме паспорту, інд. коду, свідоцтв, технічного паспорту, будинкової книги і ощадної книжки додано до позову, що має важливе доказове значення у справі.

Тобто, позивачу слід чітко і конкретно вказати реквізити кожного з додатків із зазначенням вхідних/вихідних номерів, дати документу, особи, якій його адресовано або він стосується та інших реквізитів документа, а також, обовязково кількість документів, що додаються та вказати копія чи оригінал документу додано.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали (ч. 1 ст. 121 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ними ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк він не виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України або не сплатять судовий збір, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя