Справа № 175/269/15-ц
Провадження № 2/175/98/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2015 року смт. Ювілейне

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Шабанов А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Реєстраційна служба Дніпропетровського районного управління юстиції Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації права власності на квартиру та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа Реєстраційна служба Дніпропетровського районного управління юстиції Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації права власності на квартиру № 5, розташовану за адресою: Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, м. Підгородне, вул. Геологів, буд. 1, та визнання права власності на неї.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з наступних підстав.

1) Згідно переліку додатків, зазначених позивачем, до позовної заяви додається квитанція про сплату судового збору в розмірі 800 грн., однак фактично зазначена квитанція до позовної заяви не додана. Натомість, до позовної заяви додані дві квитанції на суму 165 грн. 00 коп. та 80 грн. 00 коп. що підтверджується актом № 3-к від 27 січня 2015 року.

2) Відповідно до ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують оплату судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Всупереч вимогам зазначеної норми права позивач при зверненні до суду з вимогою майнового та немайнового характеру не сплатив судовий збір за вимогу майнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за позовом майнового характеру становить 1% відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

На підставі вищевикладеного, позивачу у позовній заяві необхідно зазначити ціну позову відповідно до вартості спірного майна.

Згідно зі ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Згідно ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Отже, у разі неможливості встановлення точної ціни позову, позивачу слід сплатити судовий збір у максимальному розмірі, встановленому для позовних вимог майнового характеру 3654 грн. 00 коп., який попередньо визначений судом з урахуванням можливої вартості спірної квартири. У такому випадку дійсна вартість спірного майна підлягатиме подальшому встановленню при вирішенні справи.

Таким чином, для усунення порушення вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України позивачу слід або надати суду докази дійсної вартості майна (звіт або висновок про ринкову оцінку вартості нерухомого майна) та сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку від цієї суми, або надати документ про сплату судового збору, розмір якого попередньо визначений судом 3654 грн. 00 коп., або вказати підстави звільнення від сплати судового збору згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та надати відповідні докази.

Крім того, згідно п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Враховуючи, що наданий позивачем документ про сплату судового збору не відповідає зазначеним вище вимогам, позивачу слід усунути вказані недоліки.

3) Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

У відповідність до ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Проте, у прохальній частині позову позивач просить скасувати у реєстрі прав власності на нерухоме майно саме запис про реєстрацію права власності. Крім того, суд звертає увагу на те, що до компетенції суду скасування такого запису не входить та покладається виключно на відповідний компетентний орган - орган державної реєстрації прав згідно Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». У звязку з вищевикладеним, позивачу слід конкретизувати свої позовні вимоги.

4) Згідно п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У порушення вимог зазначених норм права, позивач не зазначив доказів проведення державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на спірне нерухоме майно, а також не зазначив доказів того, що він звертався до Реєстраційної служби Дніпропетровського РУЮ Дніпропетровської області з заявою про скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно та отримав відмову у її задоволенні, що свідчить про відсутність доказів наявності спору в цій частині позову.

5) Згідно п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

В порушення вказаних вимог ст. 119 ЦПК України в позовній заяві вказано прізвище «Голубніча», що не відповідає паспортним даним, оскільки в паспорті зазначено прізвище позивача «Голубнича».

6) Відповідно до ч. 3 ст. 119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

В порушення вказаних вимог ст. 119 ЦПК України копії позовної заяви не підписані позивачем та в них не зазначено дату її подання.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи, що недоліки позовної заяви перешкоджають її подальшому руху, керуючись ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Реєстраційна служба Дніпропетровського районного управління юстиції Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації права власності на квартиру та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви 5 днів з дня отримання копії ухвали та роз'яснити, що у випадку неусунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Шабанов