Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2015 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Овсяннікова В.С.,

при секретарі судового засідання - Гомон Р.Л.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

відповідача - ОСОБА_2,

третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності та позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулась до Дергачівського районного суду з позовною заявою в якій після уточнення просить визначити, що частка в праві спільної сумісної власності померлої ОСОБА_5 складає ? частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, визнати за нею право власності на ? частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

В підтвердження заяви вказала, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав на праві власності ОСОБА_6 на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки та будівництва житлового будинку від 12.06.1961 року, посвідченого нотаріусом Дергачівської нотаріальної контори за реєстровим номером 1846 від 15.06.1961 року. ОСОБА_6 з 1955 року перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5, від спільного проживання мали двох дітей: ОСОБА_3 та ОСОБА_2

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. На час його смерті в будинку проживала його дружина ОСОБА_5 Спадкоємці спадкові права не оформлювали.

ОСОБА_5 мала право на видачу їй свідоцтва про право на ? частину в спільному майні подружжя за умови звернення з особистою заявою про це. ОСОБА_5 з заявою про видачу їй свідоцтва про право власності на частку в спільному майні за своє життя до нотаріальної контори не зверталась, але вважається такою, що прийняла спадщину фактично.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

ОСОБА_5 27.11.2010 року склала заповіт, яким все своє майно, яке належало їй на день смерті заповіла їй - ОСОБА_4 Всі спадкоємці звернулись до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини.

У зв'язку з тим, що між нею та її дядьком ОСОБА_2 виник спір щодо розміру частки, яка належала ОСОБА_5, оскільки остання не оформлювала свою частку в праві власності на спадковий будинок, вона змушена звернутись до суду.

ОСОБА_3 також звернулась до суду з позовною заявою, в якій просила визнати за нею право власності на 1/3 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

В судовому засіданні представник позивача вимоги позовної заяви ОСОБА_4 підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Позовну заяву ОСОБА_3 визнав, просив її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні проти позову ОСОБА_4 та позову ОСОБА_3 заперечував та пояснив, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав його батьку та не був сумісним майном подружжя. Також вказав, що ОСОБА_5 в заповіті заповіла особисті речі ОСОБА_4; про будинок в заповіті нічого не зазначено.

Третя особа ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позовних вимог ОСОБА_4 не заперечувала посилаючись на те що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 вцілому знаходився у спільній сумісній власності батька та матері, заповіт останньої є дійсним. Вимоги своєї позовної заяви просила задовольнити.

ОСОБА_5 27.11.2010 року склала заповіт, яким все своє майно, яке належало їй на день її смерті заповіла ОСОБА_4 Всі спадкоємці звернулись до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 Її частка у спадщині буде складатись з частки, яку вона успадкувала після смерті батька ОСОБА_6, яка складає 1/6 частину будинку з надвірними будівлями. ОСОБА_5 належало 4/6 частин зазначеного будинку, яку вона заповіла ОСОБА_4 Її обов'язкова частка складає половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом - 1/6 частин. Таким чином вважає, що їй повинно належати 2/6 частин або 1/3 частина житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1.

Суд, заслухавши представника позивача, відповідача, третю особу, дослідивши матеріали справи, доходить до наступного.

Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав на праві власності ОСОБА_6 на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки та будівництва житлового будинку від 12.06.1961 року, та акту про закінчення будівництва та введення в експлуатацію домоволодіння № 248 від 14.07.1992 року.

ОСОБА_6 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5, від спільного проживання мали двох дітей: ОСОБА_3 та ОСОБА_2

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. На час його смерті в будинку проживала його дружина ОСОБА_5

Відповідно до ч.1 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до вимог ст.ст. 60, 70 СК України, які відповідають вимогам ст.ст. 22, 28 КпроШтаС України 1969 року, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. У разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

За таких обставин спірний будинок належав ОСОБА_6 та ОСОБА_5 в рівних частках по ? частині кожному.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_5 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадкової частки не зверталась, але на підстав ст. 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину так як постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Після смерті ОСОБА_6 спадкоємцями першої черги також стали його діти, як такі, що проживали разом з ним: ОСОБА_3 та ОСОБА_2; їх частка склала по 1/6 частині.

ОСОБА_3 звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_6

ОСОБА_2 до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщин після смерті ОСОБА_6 не звертався.

ОСОБА_5 27.11.2010 року склала заповіт, яким все своє майно, яке належало їй на день її смерті заповіла ОСОБА_4

Відповідно до ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Як вбачається з ч.1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

У разі спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_3 належала б 1/3 частка. Отже вона має право на спадкування 1/6 частки після смерті ОСОБА_5 на підставі ст.1241 ЦК України як непрацездатна дитина спадкодавця.

Отже, ОСОБА_4 на підставі заповіту успадковує ? частину будинку.

На підставі зазначеного, суд доходить до висновку, що ОСОБА_3 належить 2/6 частини спадкового будинку, ОСОБА_2 належить 1/6 частина спадкового будинку, ОСОБА_4 належить 3/6 частин спадкового будинку.

Керуючись ст.ст. 1223, 1226, 1235, 1241, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 22, 28 КпроШтаС України 1969 року, ст.ст. 10, 11, 59, 60, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності - задовольнити.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_4 право власності на ? частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/6 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та на 1/6 частину в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, а всього на 1/3 частину житлового будинку.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня ухвалення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.С. Овсянніков