"12" серпня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Марфіної Н.В.,
за участі секретаря - Бурлай О.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
Позивач в судове засідання не з'явився, до суду надійшла заява позивача про розгляд за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився. Повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи суд визнає належним на підставі положень ст. 74 ЦПК України, враховуючи, що судова кореспонденція, яка направлялась за зареєстрованим місцем проживання відповідача повернулась до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи зміст наведеної норми та викладені вище обставини, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.
Судом встановлено, що 24.04.2014 року між позивачем, як продавцем, та відповідачем, як покупцем, був укладений договір купівлі-продажу №200455, за яким продавець зобов'язався передати у власність покупці косметичні засоби, найменування та кількість яких зазначені у Акті прийому-передачі товару, а покупець зобов'язується прийняти та оплатити вказаний товар на умовах визначених цим договором. Ціна товару становить 5670,00 грн. Розрахунок за товар провадиться покупцем з моменту підписання сторонами Акту прийому-передачі шляхом сплати ціни товару наступним чином: покупець здійснює авансовий платіж у розмірі 300,00 грн.; залишок у розмірі 834,00 грн. покупець виплачує у строк до 28.04.2014 року; остаточний залишок у розмірі 4536,00 грн. покупець оплачує рівними частинами протягом 4 місяців по 1134,00 грн. на місяць в національній валюті України до 24 числа кожного місяця. Покупець зобов'язаний повністю розрахуватись за товар не пізніше 24.06.2014 року. В цьому договорі сторони визначили, що право власності на товар який є предметом договору (п. 1 договору), переходить до покупця з моменту підписання сторонами Акту приймання-передачі товару. У випадку не оплати та/або несвоєчасної оплати продавець має право вимагати від покупця сплати ціни товару в повному обсязі та має право застосувати до покупця штраф в розмірі 5% від загальної вартості товару, за кожний день прострочення виконання зобов'язання.
Як вбачається з матеріалів справи, 24.04.2014 року сторони підписали Акт прийому-передачі товару до договору купівлі-продажу №200455 від 24.04.2014 року.
24.04.2014 року відповідачка сплатила за вказаним договором купівлі-продажу 300,00 грн., що підтверджується прибутковим касовим ордером №5805 від 24.04.2014 року.
Згідно ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до положень ст.ст. 691, 692 ЦК України, покупець зобов'язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу. Покупець зобов'язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов'язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу.
За змістом ст. 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ст.ст. 610, 612 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
У порушення умов договору та вимог чинного законодавства України відповідачка своїх зобов'язань за договором купівлі-продажу належним чином не виконала, а саме не сплатила в повному обсязі ціну придбаного нею товару, тож вимоги позивача про стягнення недоплаченої вартості товару у сумі 5370,00 грн. є законними і підлягають до задоволення.
Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно ст.ст. 549, 550, 551, 552 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов'язку в натурі.
Як вбачається зі змісту укладеного між сторонами договору купівлі-продажу, сторони погодили, що за невиконання або неналежне виконання зобов'язань щодо оплати придбаного товару, покупець зобов'язаний сплатити продавцю штраф у розмірі 5% від загальної вартості товару за кожний день прострочення виконання зобов'язання, тож вимоги позивача про стягнення з відповідача штрафних санкцій за неналежне виконання взятих на себе зобов'язань є обґрунтованими.
Позивачем штрафні санкції розраховані за 25 днів прострочення від суми заборгованості та складають 6712,50 грн.
Проведений позивачем розрахунок перевірений судом в межах заявлених позовних вимог щодо кількості днів прострочення та нарахування неустойки від суми заборгованості і є вірним, тож окрім суми основного боргу до стягнення з відповідача підлягає сума штрафу за договором купівлі-продажу №200455 від 24.04.2014 року у розмірі 6712,50 грн.
За наведених обставин позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 60, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226, 294 ЦПК України, ст.ст. 6, 525, 526, 530, 549-552, 610-612, 627, 655, 691, 692 ЦК України, суд, -
Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя -