Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.08.2015 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Монич О.В.,

секретаря - Пассер М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визначення часток у спільній сумісній власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із позовною заявою до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визначення часток у спільній сумісній власності на квартиру, мотивуючи його тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_1 р. помер однин із співвласників квартири - ОСОБА_5

Після його смерті відкрилась спадщина у тому числі й вигляді частки власності в квартирі АДРЕСА_1. Позивачі є спадкоємцями першої черги за законом на спадкове майно, що відкрилося після смерті ОСОБА_5, однак при оформленні їхнього права на спадкове майно виникли труднощі в оформленні спадщини на його частку у вказаній вище квартирі.

Просить суд визначити частки у спільній сумісній власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 встановивши, що ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 володіли рівними частками у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 та становить ? частки вказаної квартири.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилися, однак надали суду заяви відповідно до яких заявлені вимоги підтримують повністю та просять суд розглянути справу у їх відсутності.

Представник відповідача Першої Ужгородської державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився, однак до суду надійшла заява відповідно до якої просить суд розглянути справу у відсутності представника державної нотаріальної контори.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради народних депутатів № 10 від 28 січня 1998 року квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5.

У відповідності до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» та інших законодавчих актів № 1878-VI, державна реєстрація прав на нерухоме майно в порядку, визначеному цим Законом, здійснюється з 01 січня 2013 року. У зв'язку з вищезазначеним, починаючи з цієї дати функції державної реєстрації речових прав на нерухоме майно переходять до Державної реєстраційної служби та її територіальних органів.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер одна із співвласників квартири - ОСОБА_5

У відповідності до положень частини першої та другої ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно статті 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом.

Статтею 355 Цивільного кодексу України передбачено: майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.

Згідно ч.1 статті 368Цивільного кодексу України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.а відповідно до ч. 1 ст. 369 Цивільного кодексу України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють та користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 Цивільного кодексу України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Позивачі є співвласниками квартири, однак обмежені в своїх правах щодо розпорядження майном, яке перебуває у їхній власності, оскільки частки у спільному майні не визначені.

Враховуючи, що домовленості між співвласниками квартири про поділ часток не було, а в зв'язку з смертю одного із співвласників - ОСОБА_5, позивачі не мають можливості укласти договір про поділ майна в нотаріальному порядку за згодою всіх співвласників. Крім того, спадкоємці померлого співвласника квартири ОСОБА_5 позбавлені можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого без визначення його частки у праві спільної сумісної власності на квартиру., а тому суд приходить до висновку, що частки співвласників зазначеної квартири є рівними і кожному з них належить по 1/4 частині квартири, що знаходитсья за адресою АДРЕСА_1.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.368, 370, 372 ЦК України, ст.ст.3, 4, 10, 15, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, суд -

Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визначення часток у спільній сумісній власності на квартирузадовольнити.

Визнати частки у спільній сумісній власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, встановивши, що частки кожного із співвласників, а саме: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року - є рівними і становлять по 1/4 частки.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Монич О.В.