Справа № 448/432/15 Головуючий у 1 інстанції: Борисенко В.В.
Провадження № 22-ц/783/6151/15 Доповідач в 2-й інстанції: Монастирецький Д.І.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Львівської області в складі:

головуючого - судді Монастирецького Д.І.,

суддів: Кабаля І.І., Копняк С.М.,

секретаря Юзефович Ю.І.,

з участю представника ПАТ «Львівобленерго» - Мурдзи П.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання на рішення Мостиського районного суду Львівської області від 01 липня 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання до ОСОБА_4 про відшкодування завданої майнової шкоди внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, -

в с т а н о в и л а:

30 квітня 2015 року ПАТ «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання звернулося в суд із зазначеним позовом, в якому просило суд стягнути з відповідачки у користь позивача 905 грн. 85 коп. завданих нею збитків внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) та сплачений ним судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп. Заявлені вимоги мотивувало тим, що відповідачка, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована у Мостиському відділенні електропостачання як побутовий споживач (користувач) електроенергії під особовим рахунком № НОМЕР_1. 21 січня 2015 року за вказаною адресою було зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме - пошкодження приладу обліку лічильного механізму, внаслідок чого позивачу було завдано збитків згідно розрахунку (визначеного рішенням комісії Мостиського РЕМ) на суму 905 грн. 85 коп. Дані збитки розраховувалися за 6 місяців, тобто 184 дні. Відповідачка вказані збитки в добровільному порядку відмовляється відшкодувати, а тому просить позов задовольнити.

Оскаржуваним рішенням в задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання до ОСОБА_4 про відшкодування завданої майнової шкоди внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, - відмовлено.

Рішення суду оскаржило ПАТ «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання. Зазначає, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи. Зокрема, 21 січня 2015 року за адресою відповідачки зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме пошкодження приладу обліку шляхом пошкодження лічильного механізму. Наведене порушення стверджується актом № 05311 від 21 січня 2015 року. Суд не взяв до уваги, що згідно висновку експертного трасологічного дослідження засобу обліку № 392 від 06.02.2015 року встановлено, що на внутрішніх елементах, недоступних для прямого зовнішнього механічного впливу, міститься пошкодження у вигляді руйнування (відламу) верхньої стійки кріплення лічильного механізму, яке виникло внаслідок дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса. Такі зусилля були викликані впливом силового магнітного (електромагнітного) поля, джерелом якого міг бути прикладений ззовні до корпусу лічильника магніт (електромагніт), що з точки зору могло одночасно спричинити перебої в роботі крокового двигуна лічильного механізму. Стверджує, що на підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача, тому згідно рішення комісії Мостиського РЕМ відповідачу нараховані збитки у розмірі 905 грн. 85 коп. Просить скасувати рішення Мостиського районного суду Львівської області від 01 липня 2015 року, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення 23.11.2015 року ОСОБА_4 та її представника ОСОБА_5, представника ПАТ «Львівобленерго» - Мурдзи П.А., перевіривши матеріали справи, межі та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити.

Частиною 1 ст. 292 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Згідно зі ст. 1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 129 Конституції України визначено, що основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України, ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних прав, свобод чи інтересів у спосіб, передбачений законом або договором.

Захист цивільних прав це передбачені законом або договором способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Частинами першою та другою ст. 303 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції. Апеляційний суд досліджує докази, які судом першої інстанції були досліджені з порушенням встановленого порядку, або в дослідженні яких було неправомірно відмовлено, а також нові докази, неподання яких до суду першої інстанції було зумовлено поважними причинами.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст. 57 ЦПК України).

За загальними положеннями ЦПК України обов'язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Крім того, важливим є визначення правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин. Саме визначення цих правовідносин дає можливість суду остаточно визначитись, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Таким чином, рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Виходячи з вимог ст. ст. 10, 214, 215 ЦПК України, суд повинен сприяти всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснювати особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджати про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяти здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом, та встановлювати у рішенні обставини справи (в тому числі пропущення позовної давності), характер правовідносин сторін, правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин, навести мотиви прийнятого рішення: встановлені судом обставини, які мають значення для справи, їх юридичну оцінку, оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог.

Однак зазначеним вимогам закону дане рішення не відповідає.

Відповідно ст. 309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.

Відмовляючи в позові Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання до ОСОБА_4 про відшкодування завданої майнової шкоди внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення за недоведеністю, суд першої інстанції послався на те, що факт пошкодження приладу обліку лічильного механізму відповідачкою спростовується як самим висновком експертизи, так і поясненнями свідка ОСОБА_6 (контролера Мостиського РЕМу, який знімає показники лічильника), який ствердив у суді, що при попередній перевірці ні в листопаді, ні в грудні 2014 року вказаних порушень ним виявлено не було.

Однак погодитись з такими висновками районного суду не можна з огляду на наступне.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24?27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі ? ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 (далі ? Порядок), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (далі ? НКРЕ України) від 04 травня 2006 року № 562 (далі ? Методика від 04 травня 2006 року № 562).

Згідно з ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містить п. 48 Правил користування електричною енергією для населення.

Встановлено, що особовий рахунок у зв'язку зі споживанням електричної енергії № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2, відкрито на ім'я абонента ОСОБА_4 (а.с. 34-35).

21 січня 2015 року представниками позивача: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 за місцем мешкання та у присутності відповідачки ОСОБА_4 (АДРЕСА_3) було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення ПКЕЕН шляхом пошкодження приладу обліку - лічильного механізму. Даний факт було зафіксовано актом про порушення ПКЕЕН від 21 січня 2015 року № 05311, який підписаний трьома контролерами і споживачем - абонентом ОСОБА_4, та є дійсним. Як вбачається з п. 9 цього Акту прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою МО-32 та вручений споживачу. В акті зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 10.02.2015 року за адресою: АДРЕСА_4, на яке запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі його неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. ОСОБА_4 зауважень до складеного акта не висловила, як і заперечень з приводу виявленого порушення (а.с. 3).

Актом № 0073343 від 21.01.2015 року збереження приладу обліку та пломб підтверджується, що споживач ОСОБА_4 прийняла на збереження від майстра ОСОБА_7 прилад обліку, пломбу, відповідальність за збереження яких несе вона - споживач, про що і розписалась (а.с. 7).

Висновком Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 392 від 06 лютого 2015 року, експертного трасологічного дослідження засобу обліку «МЕРИДІАН» СОЭ-1.02/2 № 0379337 (споживач ОСОБА_4.), встановлено що представлений на дослідження засіб обліку «МЕРИДІАН» СОЭ-1.02/2 № 0379337 на внутрішніх елементах, недоступних для прямого зовнішнього механічного впливу, містить пошкодження у вигляді руйнування (відламу) верхньої стійки кріплення лічильного механізму, яке виникло внаслідок дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса. Такі зусилля були викликані впливом силового магнітного (електромагнітного) поля, джерелом якого міг бути прикладений ззовні до корпуса лічильника магніт (електромагніт), що, з технічної точки зору, могло одночасно спричинити перебої в роботі крокового двигуна лічильного механізму (а.с. 8-11).

19 лютого 2015 року на засіданні комісії Мостиського РЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення в присутності споживача ОСОБА_11 розглянутий вказаний акт та прийнято рішення провести нарахування використаної електричної енергії за вищевказаним актом згідно з підпунктом 3.7 п. 3.1 та п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, - з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, тобто з 21.07.2014 року по 21.01.2015 року за 184 дні, всього нараховано 905,85 грн. Комісія дійшла висновку, що споживач ОСОБА_4 причетна до виявленого порушення (а.с. 4, 5).

Вказані висновок Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 392 від 06 лютого 2015 року та протокольне рішення комісії Мостиського РЕМ від 19 лютого 2015 року відповідачкою не оскаржувались.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Так, згідно з пп «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1?3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), ? з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 Методики.

Підпунктами 1-3 п. 3.1 Методики передбачено наступні порушення: 1) пошкодження або відсутність на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Беручи до уваги наведене вище, відмовляючи в позові, суд першої безпідставно виходив із доведеності позовних вимог, оскільки наявні всі належні та допустимі докази для задоволення такого.

Посилання відповідачки та її представника на те, що остання повірка зазначеного приладу обліку (електролічильника) проводилась контролерами в грудні 2014 року і ніяких порушень виявлено не було, що їй - споживачу не було запропоновано бути присутньою при проведенні експертизи приладу обліку, не заслуговують на увагу, оскільки з акту про порушення ПКЕЕН від 21 січня 2015 року № 05311, який підписаний трьома контролерами і споживачем - абонентом ОСОБА_4 вбачається, що остання повірка приладу обліку, встановленого в будинку відповідачки, проводилась у першому кварталі 2004 року (а.с. 3), також в суді встановлено, що в наступні роки, в тому числі у листопаді та грудні 2014 року контролери знімали показники використаної споживачем електричної енергії, а не проводили його повірку. Що стосується проведення експертизи приладу без участі споживача, то вказаний прилад обліку після виявлення порушення ПКЕЕН - його пошкодження вручений на збереження ОСОБА_4, яка особисто передала його на експертизу, а тому їй ніхто не перешкоджав приймати участь у проведенні експертного трасологічного дослідження цього засобу обліку. Крім того, ОСОБА_4 при складанні 21 січня 2015 року акту про порушення ПКЕЕН не заперечувала пошкодження приладу обліку, хоча пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що споживач має право внести до акта свої зауваження. Не спростувала цього відповідачка і на засіданні комісії Мостиського РЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, де була особисто присутня.

Інші доводи, наведені в запереченні на позовну заяву додаткового правового аналізу не потребують, вони фактично зводяться до переоцінки доказів наданих позивачем та незгоди відповідачки з позовом.

Також слід зазначити, що відповідно до п. 11 ПКЕЕН відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Згідно з п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Зважаючи на доведеність вчинення порушення ПКЕЕН абонентом ОСОБА_4, суму завданих збитків внаслідок порушення ПКЕЕН - 905,85 грн. та оплачений позивачем судовий збір 243,60 грн. (а.с. 69) слід стягнути з відповідача.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції відповідно до ст. 303 ЦПК України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції, як таке, що ухвалене при неповному з'ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи, підлягає скасуванню, з ухваленням нового - про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 305 ч. 2, 307 ч. 1 п. 2, 309 ч. 1 п.п. 3, 4; 313, 314 ч. 2, 316, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

в и р і ш и л а:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» в особі Мостиського відділення електропостачання задовольнити.

Рішення Мостиського районного суду Львівської області від 01 липня 2015 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, в користь Публічного акціонерного товариства «Львівобленерго» на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Мостиського РЕМ ПАТ «Львівобленерго» № 5314 у філії Львівське ОУ АТ Ощадбанк України МФО 325796, , - 905,85 грн. (дев'ятсот п'ять гривень 85 копійок) завданих збитків внаслідок порушення ПКЕЕН та 243 (двісті сорок три) гривні 60 копійок сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржене в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий: Монастирецький Д.І.

Судді: Кабаль І.І.

Копняк С.М.