Справа № 758/7291/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

(ЗАОЧНЕ)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2015 року Подільський районний суд міста Києва

в складі:

головуючого-судді - Неганової Н.В.

при секретарі - Савіцькому Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_4, комунальне підприємство «Мостицький Подільського району міста Києва» про встановлення порядку користування квартирою,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що відповідно до свідоцтва про справо на спадщину за законом від 10.03.2010 року співвласниками квартири АДРЕСА_1 в рівних частинах є позивачка та відповідачка. Квартира складається з двох кімнат, має житлову площу 29,8 кв. м., а загальну площу 41,8 кв.м. У квартирі зареєстровані та проживають п»ять осіб: позивачка, її чоловік ОСОБА_4, їхній неповнолітній син ОСОБА_5, відповідачка та її неповнолітній син ОСОБА_6. Після отримання у спадок спірної квартири між сторонами встановлено конкретний порядок користування квартирою, а саме: у кімнаті площею 11,8 кв. м. проживає позивачка зі своєю сім»єю, а у кімнаті площею 18,0 кв. м. проживає відповідачка разом із сім»єю. Коридор, кухня, ванна кімната та вбиральня залишилися у спільному користуванні. Відповідачка відмовляється укласти з позивачкою нотаріально посвідчений договір про порядок користування квартирою з метою поділити особові рахунки на оплату житлово-комунальних послуг. У сторін перед КП «Мостицький Подільського району м. Києва» існує заборгованість по сплаті за житлово-комунальні послуги. ОСОБА_2 та ОСОБА_3. уклали окремі договори реструктуризації щодо погашення даної заборгованості та оплати поточних нарахувань. Однак відповідачка не сплачує щомісячно свою частину заборгованості та поточні платежі. Тому позивачка просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 виділивши в користування ОСОБА_1, її чоловіку ОСОБА_3. та їхньому неповнолітньому сину ОСОБА_5 - житлову кімнату площею 11,8 кв. м., а в користування ОСОБА_2 та її неповнолітньому сину ОСОБА_6 - житлову кімнату площею 18,0 кв.м., залишивши у спільному користуванні коридор площею 3,2 кв. м., кухню площею 5,8 кв. м., ванну кімнату з вбиральнею площею 3,0 кв. м.

В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали з тих же підстав, просили позов задовольнити, проти розгляду справи за відсутності відповідачки та ухвалення заочного рішення не заперечували.

Відповідачка в судове засідання не з'явилася, про день і час розгляду справи була повідомлена, про причини неявки до суду не повідомила.

Третя особа ОСОБА_3. з позовом погодився, просив позов задовольнити.

Представник комунального підприємства «Мостицький Подільського району міста Києва» в судове засідання не з'явився, про день і час розгляду справи повідомлений, про причини неявки до суду не повідомив.

Суд, вислухавши позивачку та її представника, третю особу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності в рівних долях, тобто по 1/2 частині, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.2010 року, виданого державним нотаріусом Четвертої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 (а.с.5).

В квартирі АДРЕСА_1 проживають і зареєстровані п»ять осіб - позивачка ОСОБА_1 і її чоловік ОСОБА_3., їх син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, відповідачка та її син ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, що вбачається з довідки КП «Мостицький Подільського району міста Києва» від 24.06.2015 року за №836 (а.с. 9).

Спірне жиле приміщення являє собою двокімнатну ізольовану квартиру, жилою площею 29,8 кв.м., яка складається з кімнат площею 11,8 кв.м. та 18,0 кв.м., а також кухні площею 5,8 кв.м., ванної кімнати з вбиральнею площею 3,0 кв.м., коридору площею 3,2 кв.м. Квартира обладнана балконом площею 0,81 кв.м. (а.с.7-8 - копія сторінки технічного паспорту на квартиру).

Відповідно до ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частиною 1 ст.358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно з роз'ясненнями Пленуму Верховного Суду України, що дані у п. 14 постанови від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Як пояснила позивачка в судовому засіданні, вона з чоловіком та неповнолітнім сином займають кімнату площею 11,8 кв.м., а відповідачка ОСОБА_2 та її неповнолітній син ОСОБА_6 займають прохідну кімнату площею 18,0 кв. м.

З технічного паспорту на спірну квартиру вбачається, що кімнати площею 11,8 кв.м. та 18,0 кв.м. є суміжними. Заходити у кімнату площею 11,8 кв.м. можливо лише через прохідну кімнату площею 18,0 кв.м., яку позивачка просить виділити у користування відповідачки.

Отже, оскільки кімнати не є ізольованими, встановити порядок користування, який просить позивачка, за даних умов неможливо.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позов в судовому засіданні не доведений, а тому не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, ст.ст.356, 358, 382, 383 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 88, 209, 213, 214, 215, 218, 226 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

ОСОБА_1 в задоволенні позову до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_4, комунальне підприємство «Мостицький Подільського району міста Києва» про встановлення порядку користування квартирою відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Н. В. Неганова