Справа № 635/5073/15-ц
Провадження № 2/635/2413/2015
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2015 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

Головуючого судді - Караченцева І.В.,

за участю секретаря - Врублевської І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в селище Покотилівка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Липецької сільської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

08 липня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, терміном на два місяці, з моменту набрання рішенням законної сили, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що його рідний брат ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, помер ІНФОРМАЦІЯ_3, а після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями за АДРЕСА_1 та земельної ділянки, розташованої за цією ж адресою, загальною площею 0,33 га. ОСОБА_2 спадкоємців першої черги за законом не має. Інших спадкоємців за законом другої черги у ОСОБА_2, крім позивача немає. Протягом встановленого законом шестимісячного строку позивач не звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого брата з тієї причини, що тривалий час хворів, а саме, 22.07.2014 р. він отримав травму - закритий вивих правої плечової кості, з приводу чого три дні перебував на стаціонарному лікуванні, а після цього ще протягом трьох тижнів продовжував амбулаторне лікування за місцем проживання. З 25.08.2015 р. по 09.09.2014 р. позивач перебував на стаціонарному лікуванні з приводу гострого гангренозного апендициту з місцевим перитонітом. Після одужання, а відповідно і спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини позивач звернувся до держнотконтори з питання оформлення спадкових прав після смерті брата, але йому було відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав до суду заяву, в якій просить суд розглядати справу без його участі за участі його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.44 ).

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав до суду заяву, в якій просить суд розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 41-43 ).

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі (а.с. 46 ).

Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши зібрані докази в їх сукупності, встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який мешкав в АДРЕСА_1, помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть НОМЕР_1, виданим виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району Харківської області (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями за АДРЕСА_1 та земельної ділянки, розташованої за цією ж адресою, загальною площею 0,33 га. Зазначені обставини підтверджуються правовстановлюючими документами на це майно - копією договору дарування житлового будинку, посвідченого 3-ю державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 14.09.1977 року, реєстр № 2349, та копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ХР-25-00-001018, виданого Липецькою сільською радою 28.12.1997 року, на підставі рішення виконкому Липецької сільської ради від 21.02.1996 року, зареєстрованим в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 748 (а.с.10-11, 12).

Відповідно до відповіді державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області від 21.08.2015 №2386/01.16 наданої на виконання ухвали суду від 13.07.2015 у справі №635/5073/15-ц у якій зазначено, що згідно із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №41265352 інформація про посвідчення заповітів від імені померлого ОСОБА_2 відсутня (а.с. 47) , а отже, у разі відсутності заповіту, право на спадкування одержують спадкоємці за законом, згідно вимог ч. 2 ст. 1223 ЦК України.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_2 спадкоємців першої черги не має, про що свідчить наступне. Батьки, з огляду на похилий вік спадкодавця, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджено копією свідоцтва про народження останнього НОМЕР_2, виданого 14.09.1977р. (а.с. 8), та позивача, що підтверджено копією свідоцтва про народження останнього НОМЕР_3, виданого 13.09.1977р. (а.с. 9), померли. Його єдиний син - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, у віці 22 років, що підтверджується копією його свідоцтва про смерть (а.с. 6), онуків після нього також не залишилося.

Відповідно до інформації наданої Липецькою сільською радою від 03.07.2015 №560, ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3., на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживав один (а.с. 16).

У зв'язку з відсутністю у спадкодавця спадкоємців за законом першої черги, право на спадкування одержують спадкоємці другої черги за законом, до яких відповідно до ст. 1262 ЦК України відносяться рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Інших спадкоємців за законом другої черги у ОСОБА_2, крім позивача, який є рідним братом спадкодавця, про що свідчать копії свідоцтв про народження (а.с. 8-9), судом не встановлено.

Судом встановлено, що протягом встановленого законом шестимісячного строку позивач не звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого брата з тієї причини, що тривалий час хворів, про що свідчить наступне. 22 липня 2014 року позивач отримав травму - закритий вивих правої плечової кості, з приводу чого три дні перебував на стаціонарному лікуванні, а після цього ще протягом трьох тижнів продовжував амбулаторне лікування за місцем проживання. З 25.08.2014 р. по 09.09.2014 р. позивач перебував на стаціонарному лікуванні з приводу гострого гангренозного апендициту з місцевим перитонітом. Зазначені обставини підтверджуються випискою з медичної карти стаціонарного хворого № 4237, виданою КЗОЗ «Харківська обласна травматологічна лікарня» 22.07.2014 р., медичною довідкою КЗОЗ «Харківська міська клінічна лікарня № 2» від 25.08.2014 р., записами медичної картки з КЗОЗ Харківської міської поліклініки № 6 (а.с. 19-34).

Після одужання, а відповідно і спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини позивач звернувся до держнотконтори з питанням про оформлення спадкових прав після смерті брата, але йому було відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини, тому як позивач не прийняв спадщину у встановлений строк, та з питання визнання права власності на спадкове майно, через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на землю та державної реєстрації права власності на будинок, що підтверджується листом 1-ї ДНК Харківського району за № 1872/01-16 від 01.07.2015 р. (а.с. 18).

Відповідно до положень ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вказане положення роз'яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, де зазначено, що «особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі… відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців… відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину…

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій…

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини» .

Відповідно до відповіді державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області від 21.08.2015 №2386/01.16 наданої на виконання ухвали суду від 13.07.2015 у справі №635/5073/15-ц зазначено, що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2, який проживав на час смерті АДРЕСА_1 з заявами про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину ніхто із спадкоємців не звертався, спадкова справа не відкрита. Згідно із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №41265352 інформація про посвідчення заповітів від імені померлого ОСОБА_2 відсутня. Свідоцтво про право на спадщину держнотарівльна контора не видавала (а.с. 47).

Вивчивши та проаналізувавши надані докази і пояснення у справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на те, що строк на прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, а саме, через хворобу.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 197, 208, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 1223, 1258, 1262, 1269, 1270, 1272 ЦК України, постанови Пленуму ВерховногоСуду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 (два) місяці для прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя І.В.Караченцев