БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/268/15
Справа № 356/968/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.12.2015 року Березанський міський суд Київської області в складі : головуючого судді Голік Г.К

з участю секретаря Бейгул.Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Березань справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської Ради Київської області,третя особа ОСОБА_3, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом,посилаючись при цьому на те,що 07.12.2013 року померла його мати ОСОБА_4. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки ,що знаходиться на території Семенівської сільської ради ,Баришівського району,Київської області,спадкоємцями є він , ОСОБА_1 та його рідний брат ОСОБА_3

У встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до ОСОБА_2 міської нотаріальної контори,оскільки за попередньою домовленістю з ОСОБА_3,він повинен був оформити спадкове майно на своє імя, як того хотіла мати. На зараз йому стало відомо,що ОСОБА_3 до нотаріальної контори не звертався, пояснив ,що земля йому не потрібна. Поважність причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини полягає в необізнаності не прийнятті спадщини його братом-Бугаєнко І.М., який в односторонньому порядку відмовився від прийняття спадщини, яка мала належати йому на підставі усного розпорядження мами-Бугаєнко ОСОБА_5 визнати для нього ,ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подання до ОСОБА_2 міської державної нотаріальної контори Київської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_4,що померла 07 грудня 2013 року в м. Березань,Київської області.

В судовому засіданні позивач позов підтримав в повному обсязі та пояснив суду , що він звернувся до суду з позовом ,щоб оформити земельну ділянку,оскільки брат відмовився від неї. За життя мама говорила , що за домовленістю між ним та братом отримають у спадок землю. Йому відомо ,що до нотаріальної контори необхідно було звернутися протягом шести місяців,не звертався через сімейні обставини.

Відповідач ОСОБА_2 міська рада звернулася до суду з листом про слухання справ без участі представника відповідача.

Третя особа в судовому засіданні позов визнав та пояснив,що після смерті матері була усна домовленість між ним та позивачем про оформлення земельної ділянки на нього. В березні місяці 2014 року його дружина захворіла, тому він не зміг звернутися до нотаріальної контори,поскільки здійснював за нею догляд. На даний час йому земельна ділянка не потрібна ,він не проти ,щоб вона була оформлена на брата.

Заслухавши пояснення позивача,третьої особи ,дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позов необґрунтованим і таким , що не підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено.

07 грудня 2013року померла ОСОБА_4.

Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 2,6900 га , яка розташована на території Київської області , Баришівського району, Семенівської сільської ради, №507, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до спадкової справи №154/2015 року, ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори 24.10.2015 року з заявою про прийняття спадщини. Постановою ОСОБА_2 міської державної нотаріальної контори №829/02-31 від 24.10.2015 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку №507,площею 2,6900 га ,що знаходиться на території Семенівської сільської ради, Баришівського району,Київської області та належала ОСОБА_4, яка померла 07.12.2013 року,в звязку з тим,що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини,спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою,для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець , який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини(частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязанні з обєктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже , правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані,якщо 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнанні судом поважними.

З матеріалів справи та пояснень позивача вбачається, що він майже через два роки з дня відкриття спадщини звернувся до суду з указаним позовом, зазначивши поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини необізнаності в не прийнятті спадщини його братом-Бугаєнко І.М., який в односторонньому усному порядку відмовився від прийняття спадщини, яка мала належати останньому за їхньою домовленістю.

Пленум Верховного Суду України в п.24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», розяснив судам,що,вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того,що поважними є причини,повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс 15, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою в тому числі для всіх судів України при застосуванні зазначених норм права у подібних правовідносинах,за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини , суд може визначити йому додатковий строк,достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними,непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:1)у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При розгляді справи позивач не надав безспірних, достовірних і належних доказів поважності причин,які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини , пропустивши його на значний проміжок часу.

Наведені позивачем доводи на підтвердження поважності причин пропуску передбаченого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини у період з 07 грудня 2013 року по 07 червня 2014 року не підтверджують ту обставину,що позивач у продовж всього шестимісячного строку мав обєктивні, непереборні, істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою для прийняття спадщини.

З врахуванням заявлених позовних вимог та наданих позивачем доказів суд вважає,що позивачем не доведено обставин,на які він посилається,обґрунтовуючи свої вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ,відтак позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягає.

керуючись ст. ст. 3,10,60,212,214,215 ЦПК України , ст.15,16, 328,1270,1272 ЦК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову до ОСОБА_2 міської ради Київської області, третя особа ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом десяти днів з дня його проголошення в апеляційний суд Київської області через Березанський міський суд. Особи , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Суддя Г. К. Голік