Провадження № 2/641/1623/2015 Справа № 641/5396/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2015 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Мельник І.М.

при секретарі Чандарогловій О.В., Севост'яновій О.М.

за участю позивача - ОСОБА_1

за участю представника позивача ОСОБА_2

за участю відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

за участю представника відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_3, третя особа Виконавчий комітет Харківської міської ради про зміну умов договору житлового найму та відкритті окремого особистого рахунку, зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_1, третя особа Харківська міська рада про зміну договору найму житлового приміщення, зустрічний позов ОСОБА_5, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа Харківська міська, ОСОБА_4 рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_8 звернувся до Комінтернівського районного суду з цивільним позовом в якому просить визначити порядок користування житловим приміщенням, шляхом виділення в його розпорядження кімнату площею 12,4 кв.м. в квартирі №26, що розташована по вул. Слинько, б. 8-А, в м.Харкові та відкрити особовий рахунок на його імя.

В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що від народження до моменту смерті своєї матері, яка померла в 2006 році, та до січня 2015 року мешкав в кімнаті площею 12,4 кв.м, яка розташована в квартирі АДРЕСА_1.

В зазначеній неприватизованій ізольованій квартирі крім ОСОБА_1 та його матері були зареєстровані ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Оскільки після смерті матері ОСОБА_1 перебуває постійно на утриманні свого батька, частину часу він перебуває у квартирі батька та в спортивній школі і на спортивних змаганням, які проходять за межами міста Харкова.

Але кімнатою в який ОСОБА_1 мешкав разом із матірю він постійно користується, там знаходяться його речі, також він сплачує частину за комунальні послуги.

В 2014 році ОСОБА_1 звернувся до відповідачів з пропозицією приватизувати зазначену квартиру, на що останні не погодились, після чого він вимушен був звернутися до суду для вирішення питання про закріплення за ним кімнати.

Відповідачі подали до суду зустрічні позови ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_1, третя особа Харківська міська рада про зміну договору найму житлового приміщення, та зустрічний позов ОСОБА_5, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа Харківська міська, ОСОБА_4 рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в яких заперечували проти задоволення позовних вимог в основному позові, в обґрунтування зазначили, що спірну трьохкімнатну квартиру було надано ОСОБА_5 22 серпня 1973 року Виконавчим комітетом ради депутатів на родину із чотирьох осіб : ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_9, ОСОБА_10, згідно рішенні виконкома секретаря ОК КП України Ради депутатів трудящих від 20.08.1973 р. № 18/18-г.

Особистий рахунок було відкрито на ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

ОСОБА_1 разом із своєю матірю не мешкав в спірній квартирі з 2000 року, оскільки вони проживали в квартирі ОСОБА_2, яка розташована в м. Харкові по Садовому проїзду, 30 кв. 40.

Після смерті ОСОБА_10, яка померла 27 листопада 2006 року, відповідачам по основному позову не відомо де проживає ОСОБА_1, його речей в спірній квартирі немає та за комунальні послуги він ніколи не сплачував.

Також відповідачі зазначили, що факт того, що ОСОБА_1 не мешкає в спірній квартирі можуть підтвердити свідки, та акти які були складені та підписані сусідами.

Також зазначають, що відповідно до ст. 71,72 ЖК України, якщо наймач або член родини відсутній без поважних причин більш шісти місяців в житловому приміщенні, то зазначена особа втрачає право користування житловим приміщенням.

ОСОБА_4 просить виділити їй у користування окрему кімнату, оскільки має інвалідність, в звязку із поганим слухом та ряд тяжких захворювань та потребує окремого приміщення.

Представники третіх осіб до судового засідання не зявились, причини своєї не явки до суду не повідомили, про день час та місце розгляду справи були повідомлені судом своєчасно та належним чином, не надавши на адресу суду заяву про перенесення судового засідання або розгляд цивільної справи за його відсутністю, у звязку з чим суд постановляє рішення за відсутністю представника третіх осіб.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін цивільного провадження та свідків, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрован в ІНФОРМАЦІЯ_2, також в цій квартирі зареєстровані ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Зазначена трикімнатна неприватизована ізольована квартира, була видана згідно ордеру № 4029 від 22 серпня 1973 року Виконавчим комітетом Київською радою депутатів трудящих на родину із чотирьох осіб : ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_9, ОСОБА_10, секретарем ОК КП України.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_10, яка померла 27 листопада 2006 року.

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав свої позовні вимоги, зазначивши, що в спірній квартирі він проживав разом із своєю матірю, та після її смерті він продовжував там проживати. І тільки на початку 2015 року він не зміг потрапити до спірної квартири, оскільки відповідачі змінили замки на вхідній двері.

Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» № 10054/2/07-09 від 20.05.2015 року, будинок № 8-А по вулиці Слинько в м. Харкові прийнят на баланс КП «Жилкомсервіс» в 2007 році.

Особистий рахунок відкрито на ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідачі надали до суду акти підписані сусідами, в яких було зазначено, що ОСОБА_1 не проживає в квартирі № 26, яка знаходиться в будинку № 8-А по вулиці Слинько в м. Харкові з 2000 року і там немає його речей, однак суд не може прийняти до уваги зазначені акти, які були підписані сусідами, оскільки в судовому засіданні зазначені свідки не змогли відповісти, що зазначається в цих актах, коли саме вони були підписані, також суд наголошує на тому, що акти були складені з порушенням вимог, а саме сусіди які підписували акти не мали доступу до всіх кімнат квартири, не знали які речі належать ОСОБА_1. Також зазначені сусіди підписували вже складений акт, та не були присутні безпосередньо під час його складання.

До показів свідків ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, які в судовому засіданні поясняли, що востаннє бачили ОСОБА_1 в спірній квартирі коли позивач був маленький, та приходив туди разом із своєю матірю ОСОБА_9, також в зазначеній квартирі вони не бачили речей які належать позивачу, суд ставиться критично, оскільки свідки приходячи до квартири АДРЕСА_2, перебували лише на кухні, а в інших кімнатах вони не бачили, що знаходиться.

Відповідно до ст. 103 ЖК України Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком

випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом.

Відповідно до ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 63 ЖК України Предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЖК України Жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідачами по основному позову не надано доказів, що ОСОБА_8 не мешкає в спірній квартирі.

Також з матеріалів справи вбачається, що згідно викопіювання по етажного плану квартири АДРЕСА_3 знаходиться на 7-му поверсі, має жилу площу 36,5 кв. м., загальною площею 56,1 кв. м., складається з трьох кімнат: 1 ша кімната літ. 8 площею 12,4 кв. м., 2-а кімната літ. 7 площею 9,1 кв. м., 3-я кімната літ. 6 площею 15,0 кв.м. є суміжними кімнатами, коридор літ. 1, площею 5,9 кв.м., кухня літ.5 площею 5,8 кв.м., ванна літ. 4 площею 2,2 кв. м., туалет літ. 3 площею 1,3 кв. м., кладова літ. 2, площею 1,4 кв. м.

В зазначеній неприватизованій ізольованій квартирі зареєстровані ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Згідно викопіювання по етажного плану, квартира АДРЕСА_4 має житлову площу 36,5 кв.м., виходячи з цього на кожного члена родини приходиться 9,1 кв. м.

Зі слів ОСОБА_4 вона займає окрему кімнату, площею 12,4 кв.м., ОСОБА_5 та ОСОБА_3, займають дві суміжні кімнати, площею 9,1 кв.м. та 15,0 кв.м.

Умова, що ОСОБА_4 є інвалідом третьої групи, з дитинства погано чує, та займає окрему кімнату, отримує пенсію по інвалідності в розмірі 1550,00 грн. щомісяця та сплачує за комунальні послуги за всю родину, не дає підстав для зміни умов договору найма та закріплення за нею кімнати площею 12,4 кв. м. в спірній квартирі, з урахуванням того, що ОСОБА_1 також стверджує що саме він займає зазначену кімнату.

Також суд не має можливості змінити умови договору найму для ОСОБА_16 та ОСОБА_4, оскільки в спірній квартирі зареєстровано чотири людини, а квартира складається із трьох кімнат, одна з яких ізольована, а дві останні суміжні. Тому суд не має можливості закріпити кімнату за якимось членом сім»ї не погіршив умови проживанні іншим.

При поділі житлового приміщення за вимогою члена сімї наймача йому може бути виділено ізольоване житлове приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік , як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Зміна договору найму приміщення за вимогою члена сімї наймача не допускається в передбачених ч. 3 ст. 104 ЖК України випадках, незалежно від наявності згоди наймодавця на зміну такого договору за винятком випадків, коли жиле приміщення наймач одержав не в звязку з трудовими відносинами або коли наймодавець втратив право на його виселення.

Відповідно до ст. 47 ЖК України норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 року № 2 розяснено, що в силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сімї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього ( або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сімї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Враховуючи, що у квартирі проживають та зареєстровані ОСОБА_17, ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_1, умови за яких допускається укладання окремого договору найму жилого приміщення у судовому порядку за відсутності згоди члена сімї наймача, а саме відповідність нормативам розміру жилої площі, щодо якої укладається окремий договір найму жилого приміщення вимогам ст. 63 ЖК України, та позивачі бажають укласти окремий договір найму житлового приміщення і відкрити окремий особовий рахунок, не вбачається можливим відповідно до умов встановлених Житловим кодексом України.

Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши осіб, які приймали участь у розгляді справи, оцінивши докази, приходить до висновку, що позовні вимоги по основному позову та по зустрічним позовам є не обґрунтованими, не доведеними та у задоволенні позовів слід відмовити.

З огляду на викладене та на підставі ст.ст. 63,64,65,71,72,104 ЖК України, ст. ст.10, 11, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_18 до ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_3, третя особа Виконавчий комітет Харківської міської ради про зміну умов договору житлового найму та відкритті окремого особистого рахунку відмовити.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_1, третя особа Харківська міська рада про зміну договору найму житлового приміщення відмовити.

В задоволенні зустрічного позов ОСОБА_5, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа Харківська міська рада, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги або в порядку ч. 1 ст. 294 ЦПК України..

Суддя: ОСОБА_19