провадження № 2/760/7789/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 грудня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю представника позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
09.10.2015 позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що 28.02.1998 сторони уклали шлюб. Від спільного шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згодом сторони почали віддалятися один від одного і це призвело до того, що в подальшому спільне життя у них не склалося: вони постійно сваряться, не можуть знайти спільної мови. Через розбіжність у поглядах на життя спільне проживання сторін, існування сім'ї та збереження шлюбу виявилося неможливим. Сторони разом не проживають більше п'яти років та спільного господарства не ведуть. У зв'язку з цим позивач просить розірвати шлюб, укладений з відповідачем.
На підтвердження цих обставин позивач надав такі докази: копію свідоцтва про одруження, серії НОМЕР_2, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого району м. Києва 28.02.1998 (а.с. 9), копію свідоцтва про народження ОСОБА_4, серії НОМЕР_1, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві 02.07.2008 (а.с. 10).
У судовому засіданні представник позивача позов підтримала і просила його задовольнити у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку представника позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутності відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
Сторони зареєстрували шлюб 28.02.1998, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 150. Цей факт встановлений на підставі свідоцтва про одруження, серії НОМЕР_2 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого району м. Києва 28.02.1998 (а.с. 9).
Від шлюбу у сторін є донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві 02.07.2008, про що в книзі реєстрації народжень зроблено актовий запис № 682 (а.с. 10).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити з таких підстав.
Відповідно до частини першої статті 24 СК «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається».
Частина друга статті 112 СК передбачає, що «шлюб розривається, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення».
Суд встановив, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства, збереження шлюбу і примирення між ними не можливе.
Повно та всебічно з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову та встановивши, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, суд дійшов висновку, що шлюб належить розірвати.
Відповідно до статті 113 СК «особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище».
У зв'язку з укладенням шлюбу позивач змінила своє прізвище ОСОБА_1 на ОСОБА_4. У судовому засіданні представник позивача висловив бажання позивача після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем ОСОБА_4.
Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112, 113, 114 СК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5, зареєстрований 28 лютого 1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого району м. Києва за актовим записом № 150, розірвати.
Залишити ОСОБА_2 після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_2.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 487,20 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко