Справа №628/3846/15-ц
Провадження 2/628/1597/15
23 грудня 2015 року Куп'янський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого - судді Цендра Н.В.
при секретарі Кравцовій В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Куп'янську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, суд, -
ОСОБА_1 звернувся до Купянського міськрайонного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою, посилаючись на те, що 16 червня 2015 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено боргову розписку, відповідно до якої ОСОБА_1 надав у борг ОСОБА_2 11 243,00 грн.. Боргова розписка була написана у присутності свідків, які можуть підтвердити факт укладення договору. В позасудовому порядку сторонам не вдалося владнати спір, відповідач добровільно не повертає суму боргу позивачу. У звязку з викладеним, позивач був змушений звернутися до суду за захистом своїх цивільних прав .
Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Крім того, повідомив суду, що відповідач на зв'язок не виходить, його мобільний телефон не відповідає, за місцем мешкання знайти його не вдалося але раніше він обіцяв повернути борг. Не заперечував проти заочного розгляду справи у порядку ст. 224 ЦПК України.
Відповідач у судове засідання не зявився, був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення про вручення судової повістки з відміткою: «вручено 16 грудня 2015 року». Однак відповідач у судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив, заперечень на позов не надав.
Тому зі згоди позивача суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенню ст. 224 ЦПК України, і розглядає справу на підставі наявних у справі доказів.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази і оцінивши їх у сукупності суд встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.
В силу ст. 60, 59 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).
Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідносини, в яких одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
У частині третій статті 510 ЦК України визначено, що якщо кожна із сторін у зобов'язанні має одночасно і права, і обов'язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов'язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.
Відповідно до вимог статті 545 ЦК України кредитор, прийнявши виконання зобов'язання, повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі. Якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов'язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це у розписці, яку він видає. Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов'язку.
Згідно ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Відповідно до ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Тобто, зобовязання позивача були виконані в повному обсязі в момент укладення договору та фактичної передачі грошових коштів визначених в борговій розписці, а відповідач не виконав свої зобовязання по виплаті грошових коштів, що підтверджується тим, що оригінал боргової розписки знаходиться у позикодавця.
Оскільки позов обґрунтований, судові витрати по справі у порядку ст. 88 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача. Судові витрати по справі підтверджуються оригіналом квитанції по сплаті судового збору.
Керуючись ст. 15, 30, 59-60, 62, 85, 88, 110, 212, 213, 215, 218, 224-226 ЦПК України, ст. 202, 207, 510, 545, 1046, 1047, 1049 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 487,20 грн.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Купянський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення, апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Довідка: повний текст рішення виготовлений 25 грудня 2015 року.

Суддя Купянського міськрайонного

суду Харківської області ОСОБА_5