Провадження № 2-691/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив "Локомотив-4", ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа: Житлово-будівельний кооператив "Локомотив-4", про визнання права власності на частину квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4. Після смерті батька відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1, що належала йому на праві власності. Вона звернулась до П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька у вигляді квартири, але під час оформлення зясувалось, що батько за життя не встиг зареєструвати право власності на квартиру у відповідних органах і оформити всі необхідні документи, хоча був членом ЖБК "Локомотив-4". Нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому позивачка вимушена звернутися до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після померлого ОСОБА_4

Третя особа ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на ? частину квартири, мотивуючи свої вимоги тим, що вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_4 у період з 1975 року по 1995 рік включно. В період шлюбу ними була придбана квартира АДРЕСА_1, яку вона вважає спільним майном подружжя. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Спадкоємцем за законом після його смерті є позивачка ОСОБА_1 Враховуючи те, що спадкове майно, а саме квартира, є спільним майном подружжя, позивачка вважає, що має право на ? частину квартири, а тому вимушена звернутися до суду з даним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 повністю підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити у повному обсязі, а також не заперечувала проти задоволення позовних вимог третьої особи ОСОБА_3

Представник третьої особи ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_1 визнала частково, повністю підтримала позовні вимоги ОСОБА_3, просила їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких також просив розглядати справу у його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи - Головного управління юстиції у м. Києві - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких також просив розглядати справу у його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи - ЖБК "Локомотив-4" - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення представника позивачки, представника третьої особи, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню, позовні вимоги третьої особи із самостійними вимогами підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Померлий був постійно зареєстрований та проживав у квартирі АДРЕСА_1, що знаходиться у будинку, який належить ЖБК "Локомотив-4".

Позивачка ОСОБА_1 є рідною дочкою померлого ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності померлому та знаходиться у будинку ЖБК "Локомотив-4".

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є його дочка ОСОБА_1, інших спадкоємців при розгляді справи встановлено не було.

Після смерті батька в передбачений законом строк позивачка ОСОБА_1 звернулася до П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька у вигляді квартири, але при оформленні спадщини зясувалось, що під час життя ОСОБА_4 не оформив правовстановлюючі документи на вказану квартиру, хоча був її власником і членом ЖБК "Локомотив-4", що підтверджується відповідними довідками ЖБК.

Постановою державного нотаріуса від 05.11.2014 року позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Але також при розгляді справи встановлено, що третя особа ОСОБА_3 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 у період з 1975 року по 1995 рік включно, що підтверджується відповідними письмовими доказами по справі.

25.04.1984 року, згідно ордеру, ОСОБА_4 на сім"ю з трьох осіб була надана квартира АДРЕСА_1. Дана квартира була придбана шляхом вступу до кооперативу та виплати пайових внесків. Пайовий внесок, згідно довідки ЖБК, повністю був виплачений у 1992 році.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (діяв на момент виникнення спірних правовідносин) член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Відповідно до п. 6-1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.09.1987 року № 9 "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи" відповідно до п. 1 ст. 17 Закону України "Про власність" при внесенні паю в ЖБК за рахунок коштів, одержаних внаслідок сумісної праці сім"ї члена кооперативу, паєнагромадження, а після повного внесення паю - квартира є спільною сумісною власністю членів сім"ї, якщо інше не було встановлено за письмовою угодою між ними. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю.

Згідно із ст.. 22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Статтею 28 КпШС України визначено, що в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, її частки визнаються рівними.

Враховуючи те, що квартира АДРЕСА_1 спадкодавцем була отримана шляхом сплати у повному обсязі у 1992 році пайового внеску до ЖБК "Локомотив-4", членом якого був ОСОБА_4, за рахунок коштів, одержаних внаслідок сумісної праці сім"ї члена кооперативу, так як на той час ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_3 підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню, і за ОСОБА_3 повинно бути визнано право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, як на частку у спільному сумісному майні подружжя.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1, то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред"явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує право власності.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Враховуючи те, що факт належності спірної квартири померлому знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, квартира була придбана ОСОБА_4 шляхом вступу до кооперативу, пайовий внесок був сплачений у повному обсязі, суд вважає, що дана квартира є спадковим майном, але при цьому судом враховується, що за третьою особою ОСОБА_3 визнається право власності на ? частину квартири, як на частку у спільній сумісній власності подружжя, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню і за нею повинно бути визнано право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_4

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 328, 1268 ЦК України, ст. 22, 28 Кодексу про шлюб та сім"ю України, Законом України "Про власність", -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив "Локомотив-4", ОСОБА_3, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Позовні вимоги третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа: Житлово-будівельний кооператив "Локомотив-4", про визнання права власності на частину квартири - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: