Справа № 758/5690/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2015 року Подільський районний суд міста Києва

в складі:

головуючого - судді - Неганової Н.В.

при секретарі - Савіцькому Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, який в ході розгляду справи уточнив, посилаючись на те, що йому на праві спільної часткової приватної власності належить 19/50 частин земельної ділянки від загальної площі 0,0925 га по АДРЕСА_1, а 31/50 частина цієї ділянки належить його батьку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 помер. Спадкування майна померлого здійснювалось за законом та заповітом. Так, за заповітом 1/2 частина будинку та земельної ділянки під будинком по АДРЕСА_1 була успадкована ОСОБА_4, інша частина майна була успадкована по 1/3 частині кожним - дружиною ОСОБА_5, донькою ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 Спадщина складається з 31/100 частини земельної ділянки від площі 0,0925 га по АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1. Після смерті ОСОБА_3 по 31/300 частині вказаної земельної ділянки отримали його дружина ОСОБА_5, донька ОСОБА_2 та син ОСОБА_1 Однак ОСОБА_5 своїх прав на зазначену частину земельної ділянки належним чином не оформила. ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 померла. Після її смерті спадкоємцями першої черги були її діти - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 17.02.2015 року позивач та ОСОБА_2 звернулися до Чотирнадцятої київської держнотконтори з метою оформлення своїх спадкових прав за законом на 31/300 частину земельної ділянки, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їм було відмовлено, оскільки спадкодавець ОСОБА_1 за життя не встигла оформити своїх прав на частину земельної ділянки по АДРЕСА_1. Позивач вважає, що має право на 1/2 частину спадщини після померлої матері ОСОБА_5, тобто на 31/600 частину зазначеної вище земельної ділянки, а тому просить визнати за ним право власності на 31/600 частину земельної ділянки по АДРЕСА_1.

ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом, який в ході розгляду справи уточнила, посилаючись на ті ж обставини, що й позивач ОСОБА_1 ОСОБА_2 вважає, що вона, як донька померлої ОСОБА_5, є спадкоємницею першої черги та має право на 1/2 частину спадщини після померлої матері ОСОБА_5 в порядку спадкування за законом, тобто на 31/600 частину земельної ділянки від площі 0,0925 га по АДРЕСА_1, а тому просить визнати за нею право власності на 31/600 частину зазначеної вище земельної ділянки.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з'явилися. Представник позивача ОСОБА_6 надав заяву про розгляд справи за його та позивача відсутності, в якій зазначив, що позов підтримує в редакції від 22.10.2015 року, не заперечує проти зустрічного позову ОСОБА_2 в редакції від 20.10.2015 року.

Відповідачка за первісним позовом ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, надіслала до суду заяву від 20.10.2015 року, в якій просить задовольнити її зустрічний позов та розглядати справу за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позови підлягають задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_3 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2, виданого головним управлінням земельних ресурсів КМДА (а.с.7) належало 31/50 частина земельної ділянки від площі 0,0925 га по АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві 21.08.2004 року (а.с.8 - копія свідоцтва про смерть).

На 1/2 частину свого майна ОСОБА_3 залишив заповіт. Іншу 1/2 частина успадкували спадкоємці за законом.

Відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом, які видані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 державним нотаріусом Третьої київської державної нотаріальної контори 25.11.2014 року (реєстрові №2-511 та №2-514), спадкоємцями майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_5, донька ОСОБА_2, син ОСОБА_1 по 1/3 частці майна на кожного. Спадщина, на яку в указаних частках видані дані свідоцтва, складається з 31/100 частини земельної ділянки від площі 0,0925 га, кадастровий номер НОМЕР_1, яка знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с.9, 50 - копії свідоцтв).

Отже, кожен із спадкоємців майна померлого ОСОБА_3, тобто його дружина ОСОБА_5, донька ОСОБА_2 та син ОСОБА_1 успадкували по 31/300 частині земельної ділянки від площі 0,0925 га по АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_5, що вбачається зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві 30.06.2013 року (а.с.14 - копія свідоцтва про смерть).

Спадкоємцями майна померлої ОСОБА_5 є її діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Родинні відносини підтверджуються свідоцтвами про народження (а.с.15, 57 - копії свідоцтв про народження).

18.01.2012 року ОСОБА_5 залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нізовцевою С.Г., за яким заповіла своїм дітям ОСОБА_1 і ОСОБА_2 все своє майно в рівних частках кожному (а.с.83 - копія заповіту).

18.09.2013 року ОСОБА_1, а 30.10.2013 року і ОСОБА_2 звернулись до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_5 (а.с.82, 91 - копії заяв).

Частину житлового будинку по АДРЕСА_1 та грошового вкладу спадкоємці успадкували за заповітом, про що їм видані свідоцтва (а.с.106, 109).

Листом за вих.№545/02-14 від 17.02.2015 року державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори відмовив ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 31/300 частину земельної ділянки по АДРЕСА_1 у зв'язку з тим, що спадкодавець ОСОБА_5, фактично прийнявши спадщину, не оформила своїх спадкових прав на 31/300 частину земельної ділянки, а отже в неї не виникло право власності на неї (а.с.111 - копія листа).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми спадкодавця, у встановлений законом строк звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої матері, не заявили про відмову від спадщини протягом шести місяців з часу її відкриття, суд вважає за можливе визнати за ними право на спадщину після померлої матері ОСОБА_5 на 31/600 частину земельної ділянки по АДРЕСА_1.

З огляду на викладене, суд вважає, що позови в судовому засіданні доведені і підлягають задоволенню.

На підставі наведеного, ст.ст.1216, 1218, 1220, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст.10, 88, 209, 213, 214, 215, 218 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

Позови задовольнити.

В порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року матері ОСОБА_5 визнати за ОСОБА_1 право власності на 31/600 частину земельної ділянки від площі 0,0925 га, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходиться по АДРЕСА_1.

В порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року матері ОСОБА_5 визнати за ОСОБА_2 право власності на 31/600 частину земельної ділянки від площі 0,0925 га, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходиться по АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Н. В. Неганова