Справа № 404/7104/14-ц
Номер провадження 2/404/115/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2015 року Кіровський райсуд м. Кіровограда в складі :

головуючого судді - Іванової Н.Ю.

при секретарі - Гуйван О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним. Просить визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_5 11 листопада 2011 року, за реєстровим № 1237.

На обґрунтування вимог позивачем вказано, що 11 листопада 2011 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_6, по реєстру № 1237 був посвідчений заповіт, згідно «якого мій дід ОСОБА_4 усі свої права та обов'язки, які йому належатимуть на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть належати йому у майбутньому, та усе своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповів ОСОБА_2. Про наявність даного заповіту йому стало відомо після подачі заяви про прийняття спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його дід ОСОБА_4. Він являється спадкоємцем за законом за правом представлення, замість свого батька ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4. Так, приблизно з 2000 року його дід - ОСОБА_4, постійно знаходився вдома, нікуди не ходив, спочатку тому що просто не бажав, а потім взагалі нічим не обґрунтовував таке своє рішення. На початку 2011 року діду стало ще гірше, він постійно все забував, не пам'ятав, хто до нього приходив, чому, що приносили, що казали - взагалі не пам'ятав. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер його батько - ОСОБА_7. Дід був на похороні, і люди підходили до нього виказували йому свої співчуття у зв'язку зі смертю сина, проте дід зовсім не розумів про кого йде мова, кажучи «який син? Мій син живий». Взагалі в 2011 році дід зовсім не міг себе обійти, не прибирав, їсти не готував, телевізор не дивився, не знав який день, який місяць, не знав які свята, які події відбуваються, навіть не знав скільки йому років, не міг згадати, що відбувалось 10 хв. тому. Крім цього, дід не відмовлявся від вживання спиртних напоїв і при можливості не пропускав такої нагоди. Так, напередодні посвідчення заповіту, а саме 10 листопада 2011 року ми сім'єю та близькими знайомими зібрались у діда вдома у зв'язку з річницею смерті його дружини, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5, однак дід не розумів чому всі зібрались, яка дата була цього дня.

Відповідач позов не визнав, вказуючи на те, що його батько, ОСОБА_4, після втрати своєї дружини та двох синів повідомив, що все майно, яке йому належить хоче заповісти йому. Враховуючи його похилий вік, заповіт було підписано та посвідчено на дому заповідача. 11 листопада 2011 року волевиявлення спадкодавця було вільним і на момент посвідчення заповіту його батько повністю усвідомлював свої дії.

У судовому засіданні представник позивача просить призначити посмертну судово-психіатричну експертизу щодо з»ясування стану особи на момент вчинення правочину та можливість усвідомлювати ОСОБА_4 значення своїх дій, керувати ними на момент складання та підписання заповіту посвідченого нотаріусом ОСОБА_5, 11 листопада 2011 р. та зареєстрованого у реєстрі за № 1237.

На обґрунтування даного клопотання вказано, що в копіях спірних документів наданих відповідачем (заповіті) є імовірні ознаки невідповідності підпису померлої особи спадкодавця у заповіті.

Відповідач заперечив щодо призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, посилаючись на відсутність підстав.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання представника позивача підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4, в зв»язку із чим відкрилась спадщина на належне йому майно: житловий будинок з відповідною частиною надвірних будівель по АДРЕСА_1.

11 листопада 2011 року ОСОБА_4 склав заповіт, яким на випадок своєї смерті розпорядився своїм майном на користь ОСОБА_2. Даний заповіт посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_6( а.с.8)

В зв'язку із тим, що для об'єктивного розгляду справи необхідні спеціальні знання в області психіатрії, суд вважає за необхідне призначити посмертну судово-психіатричну експертизу.

Керуючись ст. 143, ст. 144 , п.п. 2 ч. 1 ст. 145, ст..168, ст. 202 ч.5 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

По справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним призначити посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Комунального закладу «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня», попередивши експертів про кримінальну відповідальність по ст. 384, ст. 385 КК України.

На вирішення експертів поставити запитання :

Чи страждав ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент укладення заповіту від 11.11.2011 року психічним захворюванням або тимчасовими психічними розладами чи іншим захворюванням, та враховуючи вживання алкогольних напоїв ввечері напередодні, укладення заповіту, та чи не перешкоджали дані обставини йому розуміти значення своїх дій та керувати ними на момент укладення оспорюваного заповіту?

Роз'яснити сторонам положення ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі: у разі ухилення особи, яка бере участь у справі від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі у експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також, яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого була призначена експертиза, або відмовити у його визнані.

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Заяву про апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції може бути подано протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня подання заяви про апеляційне оскарження ухвали суду. Заява про апеляційне оскарження та апеляційна скарга подається до апеляційного суду через суду першої інстанції, який її ухвалив оскаржувану ухвалу.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда Н. Ю. Іванова