Провадження № 2/359/2259/2015
Справа № 359/7713/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2015 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі Пустовіт А.Б.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання права на частку (пай) в порядку спадкування

ВСТАНОВИВ :

19 серпня 2015 року ОСОБА_3 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з даним позовом з проханням визнати за ним право на земельну частку (пай), розміром 1,59 умовних кадастрових гектарів, яка перебуває у колективній власності ВАТ «Мирненське», відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ № 0059436 виданого Бориспільською районною державною адміністрацією Київської області 10.06.1997 року, на підставі рішення від 27.05.1997 року № 237 і зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 10.06.1997 року за 3 5789 в порядку спадкування після смерті 17.11.2005 року ОСОБА_7.

Позов обґрунтувано тим, що 17 листопада 2005 року помер брат позивача ОСОБА_7 Після його смерті відкрилась спадщина, а саме на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності ВАТ «Мирненське» розміром 1,59 га, яка належала ОСОБА_7 на підставі сертифікату на земельну частку (пай). Спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є його брати і сестри ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 В звязку з тим, що у Брата позивача ОСОБА_7 не було ні дружини, ні дітей, то тривалий час ніхто до нотаріуса не звертався про прийняття спадщини. В липні 2015 року позивач звернувся до Бориспільської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовила у видачі свідоцтва , оскільки ОСОБА_7 за життя не зареєстрував своє право на земельну частку (пай) в державному земельному кадастрі та не отримав витяг. У звязку з цим, позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Від відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 надійшли заяви з проханням слухати справу за їх відсутності, позовні вимоги визнають та просять задовольнити.

Від відповідача ОСОБА_6 сільської ради Бориспільського району Київської області надійшов лист з проханням слухати справу за відсутності їх представника, в якому з позовом погоджуються і просять задовольнити.

Дослідивши подані заяви, матеріали цивільної справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 17 листопада 2005 року помер ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 18 листопада 2005 року виконавчим комітетом ОСОБА_6 сільської ради Бориспільського району Київської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №32 (а.с. 9).

На випадок своєї смерті заповіт ОСОБА_7 не складав.

Після смерті спадкодавця ОСОБА_7 відкрилась спадщина у вигляді земельної частки (паю) площею 1,59 в умовних кадастрових гектарах, яка перебуває у колективній власності ВАТ «Мирненське», яка належала ОСОБА_7 на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії КВ № 0059436 виданого Бориспільською районною державною адміністрацією Київської області 10.06.1997 року (а.с. 10-11).

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

На час відкриття спадщини спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_7 була його матір ОСОБА_8

Проте, 19 грудня 2008 року матір ОСОБА_8 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 22 січня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №1 (а.с. 9).

Відповідно до ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Таким чином, єдиними спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є його брати і сестри - ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

Із заяв завірених секретарем Мирненської сільської ради Бориспільського району Київської області від 13.08.2015 року вбачається, що ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не прийняли спадщину та відмовились від прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_7 на користь брата ОСОБА_1 (а.с.16,17,18,19). Таким чином, позивач являється єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_7

В липні 2015 року позивач звернувся до Бориспільської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовила у видачі свідоцтва, оскільки ОСОБА_7 за життя не зареєстрував своє право на земельну частку (пай) в державному земельному кадастрі та не отримав витяг.

З матеріалів справи вбачається, що сертифікат про право на земельну частку (пай) виданий 10 червня 1997 року ОСОБА_7, як члену колективного сільськогосподарського підприємства ВАТ «Мирненське» на території ОСОБА_6 сільської ради Бориспільського району Київської області на підставі рішення Бориспільської районної державної адміністрації Київської області від 27 травня 1997 року за № 237 (а.с. 10-11).

Даний факт також підтверджується довідкою за № 321 від 20 вересня 2006 року виданої директором сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Старинська птахофабрика», згідно якої ОСОБА_7 у списку громадян-членів ВАТ «Мирненське» Бориспільського району Київської області на паювання землі у 1997 році числиться під № 485 (а.с. 13).

У відповідності до п. г) ч. 1 ст. 81 Земельного кодексу України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі: прийняття спадщини.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини, відповідно до ст.1218 ЦК України, входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до положень Інструкції про порядок складання, видачі, реєстрації і зберігання державних актів на право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою та договорів оренди землі, що затверджена Наказом Державного Комітету України по земельних ресурсах від 04.05.1999 року за №43, а також згідно ч.7 ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться на підставі заяви правонабувача, сторін (сторони) правочину, за яким виникло право, або уповноважених ними (нею) осіб. Відповідно до положень ч.10 даної норми під час подання заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень фізична особа повинна предявити документ, що посвідчує її особу, а у разі подання заяви представником фізичної особи чи юридичної особи документ, що підтверджує його повноваження діяти від імені таких осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 помер, виконання вищезазначених приписів закону щодо подання особисто заяви про державну реєстрацію прав та документу на підтвердження особи є неможливим. Так само неможливо подати позивачем доручення від імені померлого, оскільки за життя таких доручень у встановленому законом порядку на імя ОСОБА_3 він не оформлював.

Крім того, у відповідності до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» відповідно до статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. У порядку спадкування можуть передаватися також право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис), право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій), право користування чужим майном (сервітут).

На підставі наведеного, суд дійшов висновку за можливе визнати за позивачем право на земельну частку (пай), що є обєктом спадщини, оскільки відсутність правовстановлюючого документу позбавляє ОСОБА_3 можливості оформити спадкові права щодо вказаної земельної частки (пай) у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 380, 1218, 1225 Цивільного кодексу України, ст. 81 Земельного кодексу України, Інструкцією про порядок складання, видачі, реєстрації і зберігання державних актів на право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою та договорів оренди землі, затвердженої Наказом Державного Комітету України по земельних ресурсах від 04.05.1999 року за № 43, ч.7 ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ст. 10, 11, 60, 61, 169, 209, 212, 214, 215 Цивільного процесуального кодексу України, п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання права на частку (пай) в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право на земельну частку (пай), розміром 1,59 умовних кадастрових гектарів, яка перебуває у колективній власності ВАТ «Мирненське», відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ № 0059436 виданого Бориспільською районною державною адміністрацією Київської області 10.06.1997 року, на підставі рішення від 27.05.1997 року № 237 і зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 10.06.1997 року за 3 5789 в порядку спадкування після смерті 17.11.2005 року ОСОБА_7.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.С.Чирка