"09" грудня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Гончарука В.П.
з секретарем Красновою І. В,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, -
Позивач звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, в якому просять суд: визнати за нею право власності по ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, як спадкоємцем за законом.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер батько позивача ОСОБА_3. Після його смерті залишилося спадкова майно, яке складається з ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Позивачка є спадкоємцем за законом. 07 серпня 2015 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом НОМЕР_2. В подальшому позивач звернулася до Десятої Київської нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частини квартири, однак її було відмовлено, у зв'язку з тим, що ОСОБА_3 не зареєстрував право власності за спірну квартиру.
Позивач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила, надала заяву про розгляду справи без її участі, позов просила задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав свої пояснення в яких просив проводити розгляд справи без його участі та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.
За згодою позивача суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.224 ЦПК України.
У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб.
Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 року народилася ОСОБА_1, батьками яко записані - ОСОБА_3 та ОСОБА_5.
ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 200 (а.с. 12)
Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну йому квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Згідно довідки форми № 3, виданої ЖРЕО 412, у квартирі за адресою: АДРЕСА_1, зареєстрований позивач.
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 18.12.1997 року, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в рівних долях.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.08.2015 року виданого Державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори Гладковою О.П. спадкоємцем майна ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є його донька ОСОБА_1.
Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
За вимог ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Позивач звернулася до Десятої Київської нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_3.
Постановою Державного нотаріуса Десятої Київської нотаріальної контори Гладкової О.П. від 07 серпня 2015 року, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, оскільки право власності на вказану квартиру не було зареєстроване за спадкодавцем.
Як було встановлено в судовому засіданні, єдиними спадкоємицями після смерті ОСОБА_3 є донька - ОСОБА_1.
Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.
Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.
Частиною першою статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Згідно статті 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього кодексу.
Відповідно до вимог п. 5 ст..19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" підставою для державної реєстрації прав та їх обтяжень є рішення суду що набрало законної сили.
Виходячи з положень статті 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, який засвідчує його право власності.
Зважаючи на викладене, а також на те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України не встановлено, суд приходить до висновку про доведену обґрунтованість позову та вбачає його таким, що підлягає задоволенню.
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, в порядку спадкування за законом право власності на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 48,30 кв.м., після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року батька ОСОБА_3.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: