Провадження № 2/760/7738/15
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

30 грудня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

05.10.2015 ОСОБА_1, який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 07.10.2015 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

ОСОБА_1 пред'явив позовні вимоги про визначення місця проживання дитини з ним до ОСОБА_3, як матері дитини. Крім цього, він зазначив відповідачем ОСОБА_4, однак не пред'явив позовні вимоги до неї, не обгрунтував чим саме ця особа порушила, не визнала або оспорила його права. Також є не зрозумілим, яке відношення до визначення місця проживання дитини має ОСОБА_4, як відповідач, адже вона проживає за тією ж адресою, що і позивач.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначив третьою особою Службу у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації. При цьому позивач не обгрунтував необхідність залучення до участі саме цього органу, оскільки з матеріалів позовної заяви випливає, що позивач проживає у Солом'янському районі м. Києва, а дитина - у м. Шполі Черкаської області.

Частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, ставка судового збору складає 487,20 грн. Подаючи позов, позивач сплатив 243,60 грн. судового збору. Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Ухвалою від 07.10.2015 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином оформленої, позовної заяви, її копій та копій документів, що додаються до неї, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав вищезазначену ухвалу 09.12.2015. Отже строк для усунення недоліків закінчився 12.12.2015. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко