йСправа № 304/14/14-ц Провадження № 8/304/7/2015
У Х В А Л А

11 грудня 2015 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого-судді Шешені М.О.,

при секретарі Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеною заявою, яку мотивує тим, що 27 лютого 2014 року Перечинським районним судом Закарпатської області винесено рішення по справі 304/14/14-ц, згідно якого первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Перечинська міська рада, відділ Держземагенства у Перечинському районі про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом визнання недійсним та скасування державного акту на право приватної власності на земельну ділянку задоволено повністю. Усунуто перешкоди у користуванні ОСОБА_3 земельною ділянкою, розташованою по вул.Жовтневій, №10 у м. Перечин, визнано недійсним та скасувано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯК №745148, виданий відділом Держкомзему в Перечинському районі Закарпатської області 12 лютого 2010 року ОСОБА_1. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 229 (двісті двадцять девять) грн. 40 коп. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Перечинська міська рада, відділ Держземагенства у Перечинському районі про визнання незаконними та скасування рішення виконкому Перечинської міської ради №51 від 19 серпня 2010 року та свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 22 вересня 2010 року відмовлено повністю. Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 12 червня 2014 року вказане рішення залишено без змін. Підставою відмови в позові слугувало те, що оформлення Кузьмою державного акту відбулось з порушенням законодавства, так як не було проведено виділення частки зі спільної власності жильців цього будинку, а отже не було надано згоди жителів будинку на таке оформлення. Разом з цим, відповідно до висновку експертного дослідження 15/15 від 02 липня 2015 року, технічна документація із землеустрою, на підставі якої видано спірний державний акт, на момент її виготовлення відповідала вимогам чинного законодавства, а відтак акт є законним та дійсним. Крім цього, з відповіді Перечинської міської ради №К-36/02-09 від 07 липня 2015 року, що стосується земельної ділянки, на якій розміщена квартира №1/10, то така інформація відсутня, так як документація знаходиться в стадії розробки. Отже, оскільки суд дійшов необґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 зайняв всю земельну ділянку і поділ проведено з порушенням пропорційності, оскільки така обставина не відома, тому просить переглянути рішення Перечинського районного суду від 27лютого 2014 року по справі 304/14/14-ц в частині скасування державного акту на право приватної власності на земельну ділянку та прийняти в цій частині нове рішення, про відмову в задоволенні позову в даній частині.

Заявник, його представник та інші особи, які беруть участь у справі, у судові засідання не зявилися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви, про причини своєї неявки суду не повідомили, а тому суд розглянув таку заяву в їх відсутності, що відповідає положенням ч.1 ст.365 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ст.361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; 2-1) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; 4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Відповідно до розяснень, які містяться у п.п.3,4,5,6,7 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» від 30 березня 2012 року, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку. Обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами. Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами. При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 361 ЦПК підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 362, 364 ЦПК. Судове рішення не може переглядатись у зв'язку з нововиявленими обставинами у разі якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 ЦПК, відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом України, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 361 ЦПК, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи. Обставини, які відповідно до пункту 1 частини другої статті 361 ЦПК є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. Згідно з частиною третьою статті 60 ЦПК доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі (стаття 179 ЦПК).

Як убачається з матеріалів справи рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 27 лютого 2014 року, яке ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 12 червня 2014 року залишено без змін, первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Перечинська міська рада, відділ Держземагенства у Перечинському районі про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом визнання недійсним та скасування державного акту на право приватної власності на земельну ділянку задоволено повністю. Усунуто перешкоди у користуванні ОСОБА_3 земельною ділянкою, розташованою по вул.Жовтневій, №10 у м. Перечин, визнано недійсним та скасувано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯК №745148, виданий відділом Держкомзему в Перечинському районі Закарпатської області 12 лютого 2010 року ОСОБА_1. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 229 (двісті двадцять девять) грн. 40 коп. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Перечинська міська рада, відділ Держземагенства у Перечинському районі про визнання незаконними та скасування рішення виконкому Перечинської міської ради №51 від 19 серпня 2010 року та свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 22 вересня 2010 року відмовлено повністю.

Разом з цим, як убачається із змісту поданої заяви про перегляд даного рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, то заявник, як на підставу перегляду такого рішення, посилається виключно на висновок експертного дослідження №15/15, який було складено експертом 02 липня 2015 року, тобто приблизно через один рік і п»ять місяців після винесення оскаржуваного рішення. Однак, такий висновок експертного дослідження, на думку суду, не є нововиявленою обставиною, а фактично є новим доказом, що з огляду на положення ст.361 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Згідно ч.2 ст.365 ЦПК України розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

Тому, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.209, 210, 361, 365 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в пятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: ОСОБА_4