"11" січня 2015 р. Справа № 363/2508/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2016 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Баличевої М.Б., при секретарі Кашоїді Н.Ю., за участю прокурора Кривошея С.В., представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді позовну заяву Прокурора Вишгородського району в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області до ОСОБА_3 про розірвання договору купівлі-продажу об»єкту незавершеного будівництва «Школа», -

встановив:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом Прокурора Вишгородського району в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області до ОСОБА_3 про розірвання договору купівлі-продажу об»єкту незавершеного будівництва «Школа».

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення позову без розгляду згідно ч. 1 ст. 207 ЦПК України, посилаючись на чинні вимоги ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 45 ЦПК України й те, що на час розгляду справи прокурор не обґрунтував достатні підстави для представництва інтересів держави в суді.

Заслухавши представника відповідача, сторону позивача та прокурора, які проти цього заперечили, суд дійшов наступного.

Згідно вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті, тобто в суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до п. 1 Розділу 13 Перехідних положень Закону № 1697-7 прокуратура виконує функцію нагляду за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законів з цих питань органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами виключно у формі представництва інтересів громадянина або держави в суді. Даний закон набрав чинності 15.07.2015 року.

Разом з тим згідно ч. 2 ст. 45 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

З аналізу вказаних вимог Закону, які є чинними, слід дійти висновку, що прокурор при розгляді вказаного позову має обґрунтувати в суді наявність обставин не здійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом державної влади (в цій справі Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області) захисту інтересів держави.

Що стосується доводів прокурора стосовно того, що згадані вище вимоги Законодавства України не можуть бути застосовані в цій справі згідно ст. 58 Конституції України, оскільки провадження в ній відкрито 12 червня 2015 року, тобто до набрання чинності Законом № 1697-7, то суд зазначає наступне.

Так, згідно ст. 58 Конституції України Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Закон спрямований на вдосконалення законодавчих засад організації та діяльності прокуратури України з метою імплементації європейських стандартів, позбавлення прокуратури надмірних повноважень щодо здійснення нагляду за додержанням законів.

Законом № 1697-7 звужено повноваження прокурора щодо представництва в суді інтересів громадянина або держави.

Встановлено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді. Таке представництво здійснюється лише у випадках порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо: захист інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; відсутній компетентний орган.

Отже, роль прокурора у сфері представництва інтересів держави має допоміжний характер і основну роль згідно чинного законодавства України відіграють профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які самостійно звертаються до суду.

Виходячи з викладеного, слід дійти висновку, що вказаний Закон № 1697-7 пом"якшує відповідальність особи, того чи іншого суб"єкта цивільно-правових відносин, в частині настання цивільно-правової відповідальності, а тому підлягає застосуванню в цій справі при вирішенні заявленого клопотання.

Таким чином, слід дійти висновку про відсутність у прокурора повноважень на ведення справи згідно вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 45 ЦПК України, та згідно п. 2 ч. 1 ст. 207 ЦПК України позовну заяву залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статями 45, 207, 210 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву прокурора Вишгородського району Київської області в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області до ОСОБА_3 про розірвання договору купівлі-продажу об»єкту незавершеного будівництва «Школа» залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що він вправі знову пред'явити позов у загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд.

Головуючий М.Б.Баличева