Провадження № 2-о/760/349/15
У Х В А Л А

про повернення заяви

30 грудня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чуднівського районного управління юстиції у Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

17.11.2015 ОСОБА_1 звернулась до Солом'янського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 20.11.2015 зазначена заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

Частина п'ята статті 119 ЦПК, правила якої поширюються і на заяви, подані в порядку окремого провадження, передбачає, що «до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору».

Подаючи заяву, ОСОБА_1 не сплатила судовий збір.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору, зокрема, за подання до суду заяви у справах окремого провадження становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Абзац 2 частини третьої статті 6 Закону «Про судовий збір» передбачає, що «у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру».

Заявник в заяві про встановлення факту, що має юридичне значення об'єднав чотири самостійні вимоги, однак не оплатив судовий збір.

Отже, заявнику належить сплатити судовий збір у розмірі 974,40 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, утримувач коштів ГУДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу 22030001; 050, «судовий збір».

Крім того, частина перша статті 257 ЦПК передбачає, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

У заяві заявник зазначив, що проживає за адресою: 03065, АДРЕСА_1.

Однак, з матеріалів справи випливає, що заявник не підтвердила, що проживає за адресою: 03065, АДРЕСА_1, що унеможливлює перевірити дотримання нею правил підсудності.

Ухвалою від 20.11.2015 про залишення заяви без руху заявнику було запропоновано усунути недоліки шляхом подання належного доказу сплати судового збору та доказу, що підтверджує факт проживання за адресою: 03065, АДРЕСА_1.

Строк для усунення недоліків був встановлений - п'ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення заявник отримав вищезазначену ухвалу 07.12.2015. Отже строк для усунення недоліків закінчився 12.12.2015. Станом на день постановлення цієї ухвали заявник недоліки заяви не усунув.

Відповідно до частини другої статті 121 ЦПК, правила якої поширюються і на заяви, подані в порядку окремого провадження, «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, заяву належить визнати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чуднівського районного управління юстиції у Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз'яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко