Києво-Святошинський районний суд Київської області
Справа № 369/7808/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

10.12.2015 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Дубас Т.В.,

при секретарі Дідур М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Навчально оздоровчого комплексу Київського військового ліцею імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 комплекс Київського військового ліцею імені ОСОБА_1 звернулось до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку цивільного судочинства з даним позовом, мотивуючи його тим, що у період з 09.07.2014 по 19.08.2014 року контрольно-ревізійним департаментом Міністерства оборони України було проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності НОК.

За результатами ревізії КРД МОУ виявлено, що особовий склад НОК утримувався н підставі затверджених штатів та штатних розкладів. нарахування заробітної плати робітникам та службовим особам НОК здійснювалось бухгалтерією на підставі наказів, начальника НОК, про прийом на роботу та табелів обліку використання робочого часу, складених відповідними начальника служб.

Ревізією встановлено факт того що, працівник Збройних Сил України ОСОБА_4 перебувала на посаді оператора решіток, а за фактом виконувала зовсім інші посадові обовязки, а саме перукаря. Тим самим спричинивши порушення штатної дисципліни та незаконне нарахування заробітної плати, що є збитком для держави, у розмірі 11 152,17 грн.

Згідно поточних наказів начальника НОК у період від 11.06.2002 по 01.10.2005 року працівникам ЗСУ ОСОБА_4 встановлювався робочий страховий стаж, надбавки, за виконання робіт у зазначений період.

В даному випадку шкода заподіяна діями ОСОБА_2, що підписував табель роботи працівнику ЗСУ ОСОБА_4 за роботу в період з 11.06.2002 по 01.10.2005, що фактично вона не виконувала.

Тому позивач просив стягнути з відповідача 11 152,17 грн. заподіяні збитків та судовий збір.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила позов задоволити.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала, просила у позові відмовити та застосувати строки позовної давності до вимог позову.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін по справі, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, приходить до висновку що позовні вимоги не підлягають до задоволення, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності ОСОБА_3 комплексу Київського військового ліцею ім. І.Богуна, викладених у зверненні Головного Управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю СБУ, проведеної з 25 по 28 квітня 2007 року, ревізією було встановлено що відповідно до пояснень майстра ВКХ ОСОБА_2, ТВО Начальника з МТЗ ОСОБА_5 та інспектора з кадрів ОСОБА_6В, робітник ОСОБА_4 на посаді оператора на решітках не працювала, а виконувала обовязки перукаря. Дане порушення штатної дисципліни, з вини майстра ВКХ ОСОБА_2, призвело до незаконної виплати заробітної плати оператора на решітках ОСОБА_4 на загальну суму 11 152,17 грн.

В листі від 02.11.2011 р. № 234/1923 Директором Контрольно-ревізійного департаменту Міністерства оборони України адресованому Начальнику навчально-оздоровчого комплексу заступнику начальника Київського військового ліцею ім. І.Богуна було запропоновано по незаконній виплаті заробітній плати оператору на решітках ОСОБА_4 у сумі 11 152,17 грн. негайно прийняти рішення по відшкодуванню вказаної переплати.

Позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування збитків 20 липня 2015 року.

Стаття 256 ЦК України визначає, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Стаття 257 ЦК України передбачає, що, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Згідно ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Таким чином, позивачем пропущено строк позовної давності, оскільки безпосередньо про можливе порушення своїх прав, як видно із матеріалів судової справи, позивачу стало відомо у квітні 2007 року під час проведення відповідної ревізії, за якою і було встановлено незаконну виплату заробітної плати. Отже строк позовної давності, передбачений статтею 257 ЦК України, на момент пред'явлення позову 20.07.2015 р. та його надходження до суду, сплив.

А отже, позовні вимоги не підлягають до задоволення, з підстав спливу трьохрічного строку позовної давності.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, суд приходить до висновку, про необхідність відмови у вимогах позову.

Відповідно до ст.ст. 15, 16, 256, 257, 261, 267, ЦК України, та керуючись ст.ст. 3, 10, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_3 комплексу Київського військового ліцею імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків відмовити .

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області протягом десяти днів з дня його оголошення.

Суддя: Дубас Т.В.