Справа № 404/3765/15-ц
Номер провадження 2/404/2467/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2015 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Муравйової С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1, до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувсь до суду з позовом, про визнання за ОСОБА_1 права власності на 2/5 частки квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та визнання за ОСОБА_1 права власності на 11/80 частки квартири АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача, ОСОБА_5, після смерті якої відкрилася спадщина на частку квартири АДРЕСА_1. Вказана квартира придбана матір'ю позивача на підставі договору купівлі-продажу від 28.03.2002 року. ОСОБА_5 заповіла належну їй квартиру позивачеві, але квартира є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_6, який є батьком позивача. Відповідно до частини 3 статті 1241 Цивільного кодексу України ОСОБА_6 вважається таким, що прийняв спадщину після дружини. Після смерті матері позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом. Також із заявою про прийняття спадщини звернувся спадкоємець за законом, ОСОБА_3. Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_2, після смерті якого залишилося спадкове майно - частка вищевказаної квартири. З заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 до нотаріальної контори звернулися спадкоємці за законом: ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_4. До смерті спадкодавець постійно проживав з позивачем, а тому останній є таким, що прийняв спадщину після смерті батька. Проте, постановою нотаріуса відмовлено у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом на частку спірної квартири після смерті ОСОБА_6 та свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири після смерті матері, оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрація права власності за спадкодавцями відсутня та відсутні правовстановлюючі документи, зареєстровані у встановленому законом порядку.

Представник позивача в судове засідання 30.09.2015 року та 27.10.2015 року позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Позивач в судове засідання, призначене на 21.12.2015 року не з'явився, судова повістка у даній справі, повернута на адресу суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 105). Представник позивача подав суду заяву (вх. № 42022 від 21.12.2015 року) про розгляд справи без його участі, вимоги підтримав в повному обсязі (а.с. 106).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання, призначене на 30.09.2015 року та 21.12.2015 року не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 87) та розписка про наступний розгляд справи (а.с. 103). В судовому засіданні 27.10.2015 року відповідач по суті позовних вимог не заперечував.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні 30.09.2015 року та 27.10.2015 року надав пояснення, проте по суті позовних вимог не заперечував. В судове засідання, призначене на 21.12.2015 року не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить та розписка про наступний розгляд справи (а.с. 103). Причини неявки суду не повідомив, заяв та заперечень не надавав.

ОСОБА_4 в судове засідання, призначене на 30.09.2015 року не з'явилася, судова повістка у даній справі, повернута на адресу суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 88). В судовому засіданні 27.10.2015 року відповідач по суті позовних вимог не заперечувала. В судове засідання 21.12.2015 року ОСОБА_4 також не з'явилась, хоча, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчить розписка про наступний розгляд справи (а.с. 103). Причини неявки суду не повідомив, заяв та заперечень не надавав.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та відповідачів, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив наступне.

За Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 2 від 04.06.2013 року, Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції 22.02.2002 року складено актовий запис за № 73 про державну реєстрацію шлюбу між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 10).

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 28.03.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу та зареєстрованого в реєстрі за № 847, власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 (а.с. 13). Про що також свідчить довідка про належність нерухомого майна № 82235 від 26.07.2012 року, видана Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації» (а.с. 14).

Тобто зазначений об'єкт нерухомого майна придбаний ОСОБА_6 та ОСОБА_5 в період перебування у зареєстрованому шлюбі. Відповідно до частини 3 статті 368 Цивільного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Батьками ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_6 та ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про народження, НОМЕР_1 від 01.11.2011 року, видане повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, атів запис за № 32 (а.с. 9).

Мати сторін у справі, ОСОБА_5 на випадок своєї смерті зробила розпорядження: належну їй квартиру № 1, що знаходиться в АДРЕСА_1 заповіла сину, ОСОБА_1, тобто позивачу. Зазначене підтверджується заповітом від 10.10.2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Прохор Л.Є. та зареєстрованого в реєстрі за № 3114 (а.с. 12).

Згідно свідоцтва про смерть, НОМЕР_2 від 04.09.2007 року, виданого повторно Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 1799 (а.с. 10).

Батько позивача, ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть, НОМЕР_3 від 29.07.2008 року, видане Міським відділом по реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис за № 2295, а.с. 11).

З заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернувся ОСОБА_1 (а.с. 51) та ОСОБА_3 (а.с. 59), про що свідчать матеріали спадкової справи № 919, заведеної Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою № 2 після смерті ОСОБА_5 (а.с. 50-77).

Відповідно до належним чином завіреної копії спадкової справи № 447/2010 (а.с. 33-41), наданої Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою № 1, з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, звернулися ОСОБА_1 (заява № 237 від 02.04.2013 року, а.с. 33 на звороті), ОСОБА_4 (заява № 1027 від 29.10.2010 року, а.с. 34) та ОСОБА_3 (заява № 1035 від 29.10.2010 року, а.с. 35).

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28.04.2010 року (а.с. 62-63), яке ухвалою Апеляційного суду Кіровоградської області від 11.08.2010 року залишено без змін (а.с. 40), визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_4 та ОСОБА_3, а саме: три місяці з дня набрання чинності рішення суду, що відкрилась після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_4 та ОСОБА_3, а саме: три місяці з дня набрання чинності рішення суду, що відкрилась після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Також, рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29.10.2012 року, яке набрало законної сили 26.12.2012 року, визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1, а саме: три місяці з дня набрання чинності рішення суду, що відкрилася після смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 96-97).

Проте, постановою державного нотаріуса Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1 від 04.04.2014 року за № 471/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1, після смерті батька, ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, в зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа на частку ОСОБА_6 у праві спільної сумісної власності подружжя, зареєстрованого у встановленому законом порядку (а.с. 18).

Також постановою державного нотаріуса Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 2 від 27.04.2015 року за № 628/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті матері, ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, на 2/5 частки квартири № 1, що знаходиться в АДРЕСА_1, оскільки відсутність правовстановлюючого документа, зареєстрованого у встановленому законом порядку за ОСОБА_6, позбавляє нотаріальну контору можливості визначити склад спадкового майна після смерті ОСОБА_5 (а.с. 19, 77).

За змістом статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що визначено статтею 1217 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України встановлено, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За статтею 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно пункту 216 Інструкції "Про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" видача свідоцтва про право на спадщину за майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлювальних документів про належність цього майна спадкодавцеві.

Як роз'яснено в пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством за наявності умов для одержання свідоцтва про право на спадщину в нотаріальній конторі.

Частиною 1 статті 178 Цивільного кодексу України передбачено, що об'єкти цивільних прав (тобто і майнові права) можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід'ємними від фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільною права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, крім цього стаття 16 цього ж Кодексу зазначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і одним із способів такого захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Вирішуючи справу, суд приймає до уваги, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька, ОСОБА_6 та спадкоємцем за заповітом після смерті матері, ОСОБА_5, а тому вважає, що він має право звернутися до суду з вимогою про визнання права власності за ним на частки нерухомого майна, оскільки це стосується його права як спадкоємця та майбутнього власника цього нерухомого майна.

У зв'язку із вказаним суд вважає необхідним захистити право позивача та визнати в судовому порядку за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на 11/80 частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2/5 частку вищевказаної квартири, що відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а також те, що відповідачі по суті не оспорюють право власності ОСОБА_1.

Судові витрати розподіляються у відповідності до статті 88 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, ч. 1 ст. 178, ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1261, 1268 Цивільного кодексу України; ст.ст. 3, 4, 10, 11, 15, 57-61, 208, 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/5 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 11/80 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда