РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11141/15-ц

пр. № 2/759/4865/15

22 грудня 2015 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лук'яненко Л.М.

при секретарі - Коваленко І.А., Скляренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 3- я особа 12 Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 3- я особа 12 Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини .

При цьому зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 86 років помер його дідусь ОСОБА_4 , та після його смерті відкрилась спадщина .

Його мати ОСОБА_5 - є рідною донькою ОСОБА_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року до моменту відкриття спадщини . Тому він є спадкоємцем після померлого ОСОБА_4 Крім нього спадкоємцями після смерті дідуся є : ОСОБА_2 ( дружина спадкодавця ) спадкоємець за законом та ОСОБА_3 ( онук спадкодавця ) спадкоємець за заповітом . У визначений шестимісячний строк він не подав заяву про прийняття спадщини з поважної причини , а саме із-за хвороби , причини пропуску звернення пов*язані з об*єктивними , непереборними істотними труднощами ,тому просить визначити додатковий строк ,в один місяць для подання зави про прийняття спадщини за померлим ОСОБА_4 .

В судовому засіданні позивач позов підтримав повністю та просив його задовольнити .

Відповідач ОСОБА_3 з позовом згодний .

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечує проти позову , посилаючись на його безпідставність та необгрунтованість .

Представник 3- ї особи 12-ї Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, просить слухати справу у їх відсутність, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача, та постановити рішення на підставі зібраних доказів.

Суд, заслухавши учасників процесу, допитавши свідків , дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного .

Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень , крім випадків , встановлених цим Кодексом .

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 86 років помер ОСОБА_4 (а.с. 5 ) , та після його смерті відкрилась спадщина .

Мати позивача ОСОБА_5 - є рідною донькою ОСОБА_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року до моменту відкриття спадщини ( а.с. 6-11) .

Спадкоємцями після померлого ОСОБА_4 є позивач ; ОСОБА_2 ( дружина спадкодавця ) спадкоємець за законом та ОСОБА_3 ( онук спадкодавця ) спадкоємець за заповітом .

З заявами про прийняття спадщини звернулись ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( а.с. 49- 89 копія спадкової справи ).

Позивач не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини , в спадковій справі відсутня постанова державного нотаріуса нотаріальної контори про відмову у видачі свідоцтва про прийняття спадщини позивачу в зв'язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк встановлений законом для прийняття спадщини(а.с. 49- 89 ).

ОСОБА_1 посилається , що пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки через те, що 21.11.2014 року на нього був скоєний напад із застосуванням фізичної сили . Тому 04.12.2014 року було встановлено , що в результаті нападу ним були отримані тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості , а саме : закрита черепно - мозкова травма , забій головного мозку , п/о субдуральна гематома над лівою гемисфорою головного мозку , зі зміщенням серединних структур . 05.12.2014 року його було прооперовано, видалено субдуральну гематому лівої лобно - вісочно- темяної області . Тобто , достовірно доведено , що в період часу з 04.12.2014 року по 23.12.2014 рік позивач знаходився на стаціонарному лікуванні в Київській міській клінічній лікарні швидкої допомоги . 23.12.2014 року був виписаний для подальшого амбулаторного лікування під наглядом лікаря невролога поліклініки за місцем проживання ( а.с.103 ) .

Однак в подальшому позивачу необхідно було провести ще одну операцію з метою усунення наслідків оперативного втручання . 28.01.2015 року позивач був поміщений до стаціонару Київської міської клінічної лікарні швидкої допомоги та 30.01.2015 року його знову прооперували . В період часу з 28.01.2015 року по 08.02.2015 рік позивач знаходився на стаціонарному лікуванні в Київській міській клінічній лікарні швидкої допомоги ( а.с. 111-112 ).

Суд вважає , що дійсно в період після відкриття спадщини з ІНФОРМАЦІЯ_1 року по 08.02.2015 року позивач дійсно не міг звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини , оскільки знаходився на стаціонарному лікуванні .

З 08.02.2015 року був виписаний для подальшого амбулаторного лікування під наглядом лікаря невролога поліклініки за місцем проживання .

Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У випадку пропуску строку для прийняття спадщини з поважної причини, за позовом спадкоємця, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини ст. 1272 ЦК України.

У відповідності до ст. ст. 1216 , 1217 , 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця до інших осіб (спадкоємців) Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ПК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх віл права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269. ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають (п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Позивачем не надано суду Постанови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивач у встановленому порядку не звертався до нотаріуса з заявою про визнання його спадкоємцем та включення до їх числа. Крім того, він не звертався до відповідачів по справі з проханням включити його до складу спадкоємців після закінчення строку для прийняття спадщини - ним ці обставини у судовому засідання не доведені. Тому саме ним не здійснено передбачених законом дій для оформлення своїх прав у встановлено порядку, навіть на даному етапі, коли він очевидно має можливість займатися своїми справами. Ця обставина свідчить на користь того, що позивач не пропустив строку на прийняття спадщини, а недостовірно визначив порядок визнання його спадкоємцем і тому втратив таке право.

Крім того, позивач, надаючи пояснення, зазначив, що між сторонами спору існувала домовленість про розподіл спадщини і він вважав, що з ним поділяться , оскільки на користь відповідача ОСОБА_3 був складений заповіт, яким йому передана квартира, а з відповідачкою ОСОБА_2 він планував розділити автомобіль з гаражем. Але коли виявилося, що ОСОБА_2 вважає по-іншому, оскільки самостійно доглядала важкохворого 86 річного чоловіка, якому інвалідність встановлена іще у 1996 році, він вирішив свої майнові питання має вирішувати самостійно. Проте та той момент час для прийняття спадщини у встановленому порядку вже сплив. Факт існування домовленостей підтверджують усі сторони та допитані у суді , хоча суть цих домовленостей вони зазначають в залежності від своїх інтересів у справі. Тому позивач з відповідачем ОСОБА_3 зазначає, що з позивачем мала поділитися ОСОБА_2, а відповідачка ОСОБА_2, що брати між собою мали розділити успадковану за заповітом квартиру. Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6 ,яка суду пояснила , що за ОСОБА_4 здійснювала догляд ОСОБА_2 , позивача бачила в березні 2015 року він приходив до ОСОБА_2 ; свідок ОСОБА_7 суду пояснила , що є сусідкою ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , онук догляду не здійснював за дідусем .

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій у відповідності до Ухвали ВССУ у справі № 6-20655св12 від 31.10.2012р).

Оцінюючи в сукупності зібрані по справі докази , випливає, що позивач протягом перших трьох місяців після відкриття спадщини перебував на лікуванні. З 08.02.2015 року він протягом місяця перебував на амбулаторному лікуванні з його слів. Строк амбулаторного лікування доказами не підтверджений. Судом долучена до справи медична карта позивача , в якій зазначена останній запис лікаря невролога - 10.02.2015 рік , та після цього періоду жодних доказів належних та допустимих поважності пропуску зі звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем суду було не надано ( а.с. 113- 117 ).

Позивачеві було відомо про смерть спадкодавця, як він повідомив у своїх поясненнях. І стало відомо про це коли він отямився після операції. Він знав про те, що його брат - ОСОБА_3, який є відповідачем у справі здійснює оформлення своїх прав по заповіту.

Строк для прийняття спадщини закінчувався 09 червня 2015 року. Таким чином, позивач навіть після звернення до лікаря 10.02.2015 року і ще після цього один місяць до 10.03.2015 року , мав ще 3 місяці для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття ним спадщини. Суду ним не надано доказів непоборності, наявності істотних труднощів у цей період - з березня 2015 року по червень 2015 рік звернутися у встановленому порядку до нотаріуса. Оскільки обставини, пов'язані із хворобою мали місце протягом першої частини 6-місячного строку, то у останні 3 місяці нічого не заважало позивачеві звернутися до нотаріуса.

Значний 6-місячний строк визначений законодавцем саме для того, щоб усі особи, які претендують на спадщину мали можливість та час визначитися із своїм статусом, отримати усі необхідні докази і документи та звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини. Цей строк ураховує і можливість хвороби, тяжкого душевного стану після смерті спадкодавця, поштовий обіг у випадку перебування спадкоємців за кордоном. І тому для позивача його тяжка хвороба протягом перших 3 місяців після відкриття спадщини не стала непереборною обставиною , що унеможливила подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори в останні три місяці .

Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов*язана довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень , крім випадків встановлених ст. 61 цього Кодексу . Докази подаються сторонами та іншими особами , які буруть участь у справі . Доказуванню підлягають обставини , які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб , які беруть участь у справі , виникає спір . Доказування не може грунтуватися на припущеннях .

Враховуючи зібрані по справі докази в їх сукупності позивачем не надано суду безспірних доказів того, що він протягом усіх 6 місяців строку для прийняття спадщини був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. Крім зазначеного, позивач не надав суду постанову нотаріуса про відмову у здійсненні нотаріальної дій, яка є необхідною умовою для задоволення такого виду позовів.

Таким чином аналізуючи зібрані по справі докази, в їх сукупності суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задовленню .

На підставі зазначеного та керуючись ст.ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України та ст. 57-60, 209, 212-215, 223, 224,229 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 3- я особа 12 Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 10 днів .

СУДДЯ: