Провадження № 2-з/756/166/15
У Х В А Л А

26 серпня 2015 року

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шумейко О.І., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

21 серпня 2015 року заявник звернулася до суду в порядку цивільного судочинства із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Вимоги заяви мотивовані наступним. Заявник є спадкоємицею за заповітом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 У грудні 2014 року заявник звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 20 серпня 2015 року ОСОБА_4 звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак у видачі такого свідоцтва їй було відмовлено у зв'язку з тим, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 визнано за іншої особою на підставі рішення Брянківського міського суду Луганської області від 28 липня 2014 року.

Посилаючись на те, що спірною квартирою незаконно заволоділи інші особи вже після смерті спадкодавця, рішення суду про визнання права власності на квартиру винесено судом, на території якого велися бойові дії, заявник просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2, яка належить ОСОБА_5, до подання позовної заяви.

Представник заявника у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

У відповідності до положень ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову, подана до подання позовної заяви, розглядається судом не пізніше двох днів з дня її подання. У разі обґрунтованої вимоги заявника заява про забезпечення позову, подана до подання позовної заяви, розглядається лише за його участю без повідомлення особи, щодо якої просять вжити заходи забезпечення позову.

Враховуючи зміст заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, вважаю за можливе розглянути заяву без повідомлення особи, щодо якої просять вжити заходи забезпечення позову.

Згідно зі ст. 152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, тощо. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до абз.1 ч.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд (суддя), розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За приписами ст. 154 ЦПК України особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про їх скасування, яка розглядається судом протягом двох днів.

Як убачається з матеріалів справи, заявник просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 24 червня 1997 року спірна квартира належала на праві приватної власності ОСОБА_3

За своє життя ОСОБА_3 залишила заповіт, за яким все своє майно, у тому числі квартиру АДРЕСА_1, заповіла ОСОБА_6

Спадщина щодо майна померлої ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 року. 03 грудня 2014 року заявник звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса КМНО Якименко В.О. від 20 серпня 2015 року заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з тим, що за відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_5 на підставі рішення Брянківського міського суду Луганської області від 28 липня 2014 року, № 410/2829/14-ц.

Вирішуючи питання щодо забезпечення позову, виходжу з наступного. Заявник є спадкоємицею за заповітом щодо усього майна померлої ОСОБА_3, до складу якого увійшла спірна квартира. Право власності на вказану квартиру на підставі рішення суду визнано за ОСОБА_5 вже після смерті спадкодавця, у встановленому порядку таке право власності зареєстровано. Наведені обставини свідчать на користь того, що власник квартири має можливість вільно розпорядитися такою квартирою.

За таких обставин, зважаючи на співмірність заявлених заходів забезпечення позову, доходжу висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої до подання позовної заяви, шляхом накладення арешту на вищевказану квартиру.

Керуючись ст.ст. 151-154 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви- задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5, реєстраційний номер облікової картки платників податків: НОМЕР_1.

Ухвалу направити на виконання до відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві та відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції в м. Києві.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред'явлена до виконання протягом одного року з дня її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду міста Києва шляхом подання апеляційної скарги через Оболонський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.І. Шумейко