Справа №505/2556/15-ц
Провадження № 2/505/1150/2015
У Х В А Л А

18.08.2015 року, Котовський міськрайонний суд Одеської області в складі: судді Драгомерецької К.П. при секретарі Марченко Н.Б, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, Кунянської сільської ради Гайсинськогої сільської ради Вінницької області про визнання заповіту недійсним та визнання права власності,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_1 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 до суду з вказаним позовом. В обґрунтуванні своїх вимог, зазначає, що позивачка ОСОБА_2 є спадкоємцем після смерті свого чоловіка ОСОБА_5, який помер 29.12.2014 року. Після смерті чоловіка відкрилася спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_1. При зверненні в нотаріальну контору для прийняття спадщини її було повідомлено, що спадкодавцем ОСОБА_5 за життя було складено заповіт, яким він заповів своє майно відповідачу ОСОБА_3. Вказуючи, що її покійний чоловік, на час складення заповіту, в наслідок хвороби, не міг усвідомлювати своїх дій, просить визнати заповіт від 20.11.2014 року, складений від імені ОСОБА_5, посвідчений секретарем Кунянської сільської ради, недійсним та визнати за нею право власності на спадкове майно за законом, у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_2

Ухвалою Котовського міськрайонного суду від 30.06.2015 року провадження по справі відкрито, справу призначено до судового розгляду.

16.07.2015 року від представника відповідача ОСОБА_3 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху у зв'язку із невірною сплатою позивачем судового збору.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та його представник клопотання підтримали, вказуючи, що єдиною правовою підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан позивача.

Представник відповідача проти задоволення клопотання не заперечував.

Суд вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Вищевказана позовна заява поступила з з позовними вимогами матеріального та нематеріального характеру.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону україни "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору на суму 243,60 грн., що відповідає ставці судового збору за подання позовної заяви нематеріального характеру /позовна вимога про визнання заповіту від 20.11.2014 року недійсним/.

В позовній заяві позивачка просить про відстрочку сплати судового збору на тій підставі, що без призначення судової будівельної експертизи не можливо встановити вартість житлового будинку.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Крім того, п. 29 Постанови №10 від 17.10.2014 року Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім»ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За приписами ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Основна умова, за якої може мати місце відстрочка чи розстрочка, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами, однак позивачем не надано доказів на підтвердження майнового стану позивача.

Зі змісту клопотання про відстрочку сплати судового збору вбачається, що позивач просить надати його відстрочку по сплаті судового збору, посилаючись на те, що неможливо встановити вартість житлового будинку без призначення судової будівельної експертизи.

Відповідно до розяснень наданих пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.16 постанови від 07.10.2014 року № 10 розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача .

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви: майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати; позовної заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Суд вважає, що у позивача є можливість в порядку визначеному Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні встановити дійсну вартість спірного майна.

У відповідності до положень ст.121 ч.1 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

За наведених обставин позовна заява подана адвокатом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним та визнання права власності на спадкове майно, підлягає до залишення її без руху в порядку ст.121 ЦПК України для виправлення вказаних порушень закону шляхом надання відповідної вимогам чинного законодавства позовної заяви, та сплати судового збору.

Керуючись ст.119,120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 задовольнити.

Відмовити адвокату ОСОБА_1, який діє вітересах ОСОБА_2 в задоволенні вимог про відстрочку сплати судового збору.

Позовну заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, Кунянської сільської ради Гайсинськогої сільської ради Вінницької області про визнання заповіту недійсним та визнання права власностіі залишити без руху.

Надати позивачу термін, протягом п"яти днів з моменту проголошення ухвали, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявниці зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.П. Драгомерецька