АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 212/9405/14-ц Головуючий в 1-й інстанції
Провадження №22ц/774/1787/К/15 суддя Тимошенко Т.І.
Категорія - 39 (І) Суддя-доповідач - Грищенко Н.М.
УХВАЛА

Іменем України

18 серпня 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді: Грищенко Н.М.

суддів: Братіщевої Л.А., Чорнобука В.І.

при секретарі: Чубіній А.В.

за участі: позивача ОСОБА_2, її представника ОСОБА_3, представника ОСОБА_4, ОСОБА_5 - ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_7.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2, що діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5 на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 08 липня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2, що діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2014 року ОСОБА_2, діючи від свого імені та в інтересах ОСОБА_4, та ОСОБА_5, звернулась до суду з позовом до ОСОБА_6 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила надати їй та її довірителям додатковий строк 2 місяці для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер їх батько ОСОБА_8, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді окремої двокімнатної квартири АДРЕСА_1, що належала померлому на підставі права власності.

Вона ОСОБА_2, її сестри ОСОБА_10, та ОСОБА_5, від імені яких вона діє, та відповідач по справі ОСОБА_6, а також ще двоє дітей померлого є спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька ОСОБА_8, який не залишив заповіту.

ОСОБА_8 на день смерті мешкав та був зареєстрований в належній йому зазначеній квартирі. Вона, і її сестри ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на день смерті батька були зареєстровані за іншою адресою. Приблизно через три місяці після смерті батька - в кінці вересня 2005 року, вона приїхала в місто Кривий Ріг і для оформлення спадщини звернулася в нотаріальну контору, де їй роз'яснили, що оформляти спадщину їй потрібно буде після спливу шестимісячного строку з дня смерті батька, а зараз це робити ще зарано.

Зараз їй стало відомо, що відповідачка ОСОБА_6, приховуючи від них стала переоформляти спадкове майно на своє ім'я. Вони звернулись в нотаріат, де їм підтвердили, що відповідачка ОСОБА_6 ще одразу ж після смерті батька звернулась із заявою про прийняття спадщини і дійсно має намір отримати свідоцтво про право на спадщину тільки на свої ім'я, оскільки вони заяву вчасно не подали, а двоє інших спадкоємців відмовились від отримання спадщини на користь відповідача ОСОБА_6, про що надіслали нотаріусу відповідні заяви. Тому вони для переоформлення спадщини також звернулись до нотаріуса.

Проте, державний нотаріус Другої Криворізької державної нотаріальної контори Биканов Р.І. відмовив їм в прийомі заяв про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, мотивуючи відмову тим, що на день його смерті ніхто з них не був зареєстрований з ним разом за спільною адресою, до нотаріуса вчасно не звернувся і що тим самим пропущено 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 08 липня 2015 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, яка діяла від свого імені та в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5, відмовлено в повному обсязі.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що в ході судового розгляду справи по суті суд першої інстанції допустив порушення принципів рівності та змагальності цивільного судочинства, оскільки, ігноруючи її очевидну юридичну необізнаність, не запропонував позивачці скористатись послугами кваліфікованого спеціаліста в галузі права, в той час як сторону відповідача в судовому засіданні представляв кваліфікований спеціаліст - адвокат. Також ОСОБА_2 в обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що причинами для пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8 послугувало те, що вона та особи, від імені яких вона діє, є юридично необізнаними, отримавши при цьому хибну юридичну консультацію з цього приводу; кожна з них проживає далеко від місця відкриття спадщини; кожна з них є особою похилого віку та має скрутне матеріальне становище. При цьому позивач зазначила, що має на утриманні та під опікою недієздатну дочку ОСОБА_12 та онуку ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_3, яку ОСОБА_12 народила як мати-одиначка.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню з наступних підстав.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_8, який доводиться сторонам по справі рідним батьком, що не заперечувалось сторонами по справі. (а.с.5).

У вересні 2014 року позивач, діючи в від свого імені та в інтересах ОСОБА_4 та від імені ОСОБА_5, звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, однак їм постановою від 03 вересня 2014 року було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв'язку з пропуском встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, яка діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. Зокрема, ОСОБА_2 не підтверджено будь-якими допустимими письмовими доказами того факту, що вона зверталась до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті батька в 2005 році, оскільки вона не змогла назвати прізвища, імені, по батькові та посадової особи, якою їй було надано хибну консультацію.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, ОСОБА_2, яка діє від свого імені а в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5, не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8

Доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції принципів рівності та змагальності, шляхом не пропонування ОСОБА_2 скористатись послугами кваліфікованого спеціаліста в галузі права, колегією суду не приймаються до уваги, оскільки підчас судового розгляду справи в суді першої інстанції головуючим суддею було роз'яснено права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі, з поміж яких є право користуватись правовою допомогою, що підтверджується звукозаписом судового засідання від 17.03.2015 року. До того ж згідно ст. 27 ЦПК України користування правовою допомогою є правом а не обов'язком особи.

Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, доводи апеляційної скарги щодо юридичної необізнаності позивача та отримання нею хибної консультації щодо строків прийняття спадщини, щодо проживання ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на значній відстані від місця відкриття спадщини, щодо скрутного матеріального становища позивача та осіб, інтереси яких вона представляє, що унеможливило їх вчасне звернення із заявами про прийняття спадщини, колегія суддів не приймає до уваги, виходячи з того, що вони не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Доводи апеляційної скарги щодо похилого віку ОСОБА_2 та її стану здоров'я колегія суддів не приймає до уваги, оскільки позивачем не було доведено, що протягом строку з червня 2005 року по вересень 2014 року, тобто протягом майже 9-ти років, вона через стан свого здоров'я була позбавлена об'єктивної можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Доводи апеляційної скарги позивача відносно того, що на її утриманні та під опікою є недієздатна дочка ОСОБА_12 та онука ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_1, яку ОСОБА_12 народила, як мати-одиначка, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки даний факт не доводить поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом майже дев'яти років. При цьому позивач не зазначає, що опікуючись за недієздатною дочкою, вона була позбавлена можливості залишати дочку саму, або на когось із родичів, знайомих тощо. До того ж зазначаючи даний довід апеляційної скарги, позивач не вказує, що саме змінилось в її житті,в результаті чого в неї з'явилась можливість звернутись до нотаріальної контори через майже дев'ять років.

Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов'язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону.

Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв'язку із чим апеляційна скарга підлягає відхиленню, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313 - 315 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, що діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5, відхилити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 08 липня 2015 рокузалишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий:

Судді