У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1, діючої по довіреності в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року позов Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

У грудні 2015 року ОСОБА_1, діюча по довіреності в інтересах ОСОБА_2 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року.

Заяву обґрунтовує тим, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд даної справи та був позбавлений права на судовий захист та на надання заперечень проти позову.

Дослідивши матеріали справи та заяви, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду з наступних підстав.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року позов Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

Згідно зі ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається зі змісту ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню лише при одночасній наявності двох підстав: якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що про розгляд справи відповідач був повідомлений належним чином ( а.с. 96), проте у судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив.

Крім того, представником відповідача у заяві не зазначені докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, і які не були враховані судом при постановленні рішення, що призвело до порушення його прав.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що підстав для скасування заочного рішення немає, а тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 228-232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1, діючої по довіреності в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяМ. О. Шаховніна