Номер провадження 2/754/1247/15
РІШЕННЯ

Іменем України

06 серпня 2015 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого суддіБуша Н.Д.
за участю секретарівМоскович В.О., Лісовській А.О., Марченко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до Київської міської Ради, треті особи: Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом, яким просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкової трансмісії за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач посилається на те, що вона -ОСОБА_5 (дівоче прізвище - ОСОБА_5) є донькою ОСОБА_8 та ОСОБА_11. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_11 Після його смерті позивач звернулась до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про прийняття спадщини. ОСОБА_11 не залишив заповіту, позивач та її мати ОСОБА_8 є його спадкоємцями відповідно до статей 1222, 1223, 1258, 1261 ЦК України. 04.03.2011 року ОСОБА_8 звернулась до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про відмову від спадщини за померлим чоловіком. Згідно з свідоцтвами про право на спадщину за законом від 04.11.2011 року та 23.01.2012 року позивач отримала спадщину за померлим ОСОБА_11 - будинок та земельну ділянку в Одеській області. У батька позивача був рідний брат ОСОБА_12, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1. Спадщину прийняли його дружина ОСОБА_13 та донька ОСОБА_10, що підтверджується копією свідоцтва про право власності, виданого П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою 07.02.2000 року, згідно якого 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_13 як спільне майно, набуте під час шлюбу з померлим ОСОБА_12 та копією свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 07.02.2000 року П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою, відповідно до якого 1/2 частина спірної квартири поділена в рівних долях між спадкоємцями померлого ОСОБА_12 - ОСОБА_13 та ОСОБА_10 ОСОБА_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_4. За життя вона не склала заповіту, а тому її єдиною спадкоємицею за законом була її донька ОСОБА_10 Згідно листа за №608/02-14 від 11.02.2014 року, наданого П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою за померлою ОСОБА_13 спадкова справа не заводилась. Позивач вважає, що вказана квартира перейшла у спадок до ОСОБА_10, з якою вони спільно проживали.ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_10

За життя ОСОБА_10 також не склала заповіту, а отже її спадщина може бути розподілена відповідно до статей 1258-1267 ЦК України. На момент смерті вона не перебувала у шлюбі, не мала дітей, її батьки померли. Її дід та баба, як з боку матері, так і з боку батька померли, рідних братів або сестер вона не мала. Найближчим її родичем був батько позивача, - її рідний дядько. Позивач є двоюрідною сестрою ОСОБА_10 Згідно із ст. 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Посилаючись на викладене, позивач вважає, що її батько був єдиним спадкоємцем майна померлої ОСОБА_10 Після її смерті він звернувся до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. За його заявою було відкрито спадкову справу №1769 від 19.10.2009 року. Третя особа ОСОБА_9 також зверталась із заявою про прийняття спадщини за померлою ОСОБА_10, але вона доводилась їй двоюрідною бабусею, тобто відноситься до п'ятої черги спадкоємців за законом і може стати спадкоємицею майна померлої ОСОБА_10 лише в разі усунення від права на спадщину ОСОБА_11 Але рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року у цивільній справі №754/2661/14 за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_5 про усунення від права на спадкування за законом, залишеним в силі ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04.06.2015 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.06.2015 року в задоволені позовних вимог відмовлено. Таким чином, ОСОБА_11 за життя був би єдиним спадкоємцем за законом майна померлої ОСОБА_10 Але ОСОБА_11 помер, так і не отримавши свідоцтво про право на спадщину за законом після ОСОБА_10 Позивач вважає, що в порядку спадкової трансмісії - ст. 1276 ЦК України, має право на визнання за собою права власності на спірну квартиру. Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області, яка відкрила спадкову справу за померлим ОСОБА_11 відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо спірної квартири, оскільки позивач не має правовстановлюючих документів на неї. Але листом від 20.09.2013 року за №1/21/02-14, було роз'яснено, що це питання може бути вирішено у судовому порядку.

Представник позивача в судове засідання 06.08.2015 року не з'явилась, через канцелярію суду надала додаткові пояснення по суті позову та заяву про розгляд справи без її присутності та без присутності позивача, одночасно зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача Київської міської Ради - Новаковський Р.Я. проти позову заперечував, посилаючись на те, що Київська міська Рада є неналежним відповідачем, оскільки у померлої ОСОБА_10 є інші спадкоємці, а саме ОСОБА_9

Треті особи П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора та Болградська районна державна нотаріальна контора Одеської області, яка тимчасово заміщує Кілійську районну державну нотаріальну контору Одеської області надіслали заяви про розгляд справи без їх присутності.

Третя особа - ОСОБА_8 в судове засідання не з'явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, в попередні судові засідання надіслала лист про розгляд справи без її присутності, позовні вимоги повністю визнає, просить їх задовольнити (а.с.134).

В судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_9 - ОСОБА_14 проти позову заперечував.

Дослідивши матеріали справи та обставини справи в їх сукупності, вислухавши пояснення сторін, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід залишити без задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_11

Після смерті ОСОБА_11 за заявою його дружини ОСОБА_8, яка є третьою особою по справі, заведена спадкова справа Кілійською районною державною нотаріальною конторою Одеської області23.03.2011 року за №100/2011 (а.с.142-184).

ОСОБА_8 своєю заявою відмовилась від належної їй частки спадкового майна за законом, яке залишилось після смерті її чоловіка ОСОБА_11

04.11.2011 року ОСОБА_5, позивач по справі, подала до Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області заяву про прийняття спадщини після свого батька - померлого ОСОБА_11 та як єдиний спадкоємець за законом першої черги на підставі ст. 1261 ЦК України отримала 04.11.2011 року свідоцтво про право на спадщину за законом на ? частину житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 та 23.01.2012 року свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку НОМЕР_1, площею 0,87 гектарів, яку передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Приморської сільської ради Кілійського району.

У батька позивача ОСОБА_11 був рідний брат - ОСОБА_12, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

В складі спадщини після померлого ОСОБА_12 знаходилась квартира АДРЕСА_1

На зазначену квартиру дружиною померлого ОСОБА_12 - ОСОБА_13 було отримано 07.02.2000 року в П'ятнадцятій Київській державній нотаріальній конторі свідоцтво про право власності на ? частину квартири як в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу (а.с.206).

07.02.2000 року П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_13 та дочці померлого ОСОБА_12 -ОСОБА_10 в рівних долях ? частини спірної квартири, по ? частині кожній (а.с.205).

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_13 померла.

Відповідно даних інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 06.02.2014 року спадкова справа після смерті ОСОБА_13, не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.49-50).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_10

За заявою батька позивача - ОСОБА_11 від 19.10.2009 року П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною контороюзаведена спадкова справа за №1769/2009 після його племінниці ОСОБА_10 (а.с. 51-129).

26.11.2009 року ОСОБА_9 подано заяву про прийняття спадщини за законом після ОСОБА_10 (а.с. 57).

ОСОБА_9 є двоюрідною бабусею померлої ОСОБА_10, про що не заперечувала сторона позивача та на підставі ч. 1 ст. 61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь в справі підлягають доказуванню.

Після смерті ОСОБА_10 залишилась спірна квартира.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Прийняття спадщини ОСОБА_10 після своєї матері ОСОБА_13 підтверджується копією довідки ЖЕК №311 від 11.12.2009 року, відповідно до якої ОСОБА_13 дійсно була зареєстрована в АДРЕСА_1 з 08.09.1987 року по 15.09.2005 року, її дочка ОСОБА_10 також була зареєстрована за даною адресою з 22.04.1993 року по 19.11.2009 року. Отже фактично прийняла спадщину після своєї матері ОСОБА_13

Відповідно до ст.1220 ЦК України - спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Згідно з ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Так, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування за законом мають вирішуватись на основі правил глави 86 ЦК.

Спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. (ст.1261 - 1265 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (пункт 23 Постанови).

Судом встановлено, що померлий батько позивача ОСОБА_11 прийняв спадщину після своєї племінниці ОСОБА_10 відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Отже ОСОБА_11 прийняв спадщину, подавши заяву про прийняття спадщини після своєї племінниці ОСОБА_10 як спадкоємець третьої черги в установлений законом строк, але не встиг отримати свідоцтво

про право на спадщину за законом на спірну квартиру, оскільки помер.

Єдиним спадкоємцем після ОСОБА_11, який прийняв спадщину, є його донька -позивач по справі.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Спадкова трансмісія це - перехід права на прийняття спадщини до спадкоємців особи, яка мала право на спадщину і не прийняла її у зв'язку зі смертю. Спадкова трансмісія можлива за наявності двох умов: якщо спадщину відкрито (спадкодавець помер) та слідом за спадкодавцем помирає спадкоємець, не встигнувши у встановлений законом строк прийняти спадщину або відмовитися від неї.

Отже, позивач набула право спадкоємця та стала правонаступником після смерті первісного спадкодавця - ОСОБА_10, а також набула право спадкування спірної квартири.

Третя особа -ОСОБА_9 як двоюрідна баба померлої ОСОБА_10 відноситься до п'ятої черги спадкоємців четвертого ступеня споріднення побічної лінії.

Родичі спадкодавця, віднесені законом до п'ятої черги спадкування за законом, закликаються до спадкування у тому випадку, коли відсутні - не прийняли спадщину, усунені від права на спадкування, спадкоємці перших чотирьох черг. Причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_5 про усунення від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_10, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на спірну квартиру - в задоволені позовних вимог відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04.06.2015 року рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24.02.2015 року залишено без змін.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що Кілійська районна державна нотаріальна контора Одеської області листом від 20.09.2013 року за №1121/02-14 щодо оформлення спадщини на майно, яке залишилось після її батька ОСОБА_11, який прийняв спадщину після померлої ОСОБА_10 відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо спірної квартири, оскільки позивач не має правовстановлюючих документів.

Слід зазначить, що копія спадкової справи після померлого ОСОБА_11, яка була витребувана судом за клопотанням представника позивача з Кілійської районної державної нотаріальної контори Одеської області не містить такого листа.

Крім того, судом встановлено, що позивачем зазначено відповідачем особу, яка не є носієм спірного обов'язку та не повинна відповідати за позовом, оскільки не є суб'єктом спірних матеріально-правових відносин та не має обов'язків, які з них випливають, перед позивачем, тобто неналежного відповідача Київську міську Раду.

Належним є відповідач, який дійсно є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення та який має відповідати за пред'явленим позовом.

Оскільки клопотання до суду в порядку вимог ст. 33 ЦПК України, відповідно до якої суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача, стороною позивача не заявлялось та залучення в якості третьої особи ОСОБА_9 як спадкоємця майна ОСОБА_10 було проведено за ініціативою суду, в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1222, 1223, 1224, 1258 - 1265, 1268 - 1270, 1276 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 15-16, 27, 33, 35, 60, 61, 212, 213-215, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Суддя