АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/7881/2015 Головуючий у суді першої інстанції - Гончарук В.П.
Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2015 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого судді Оніщука М.І.,

суддів Українець Л.Д., Крижанівської Г.В.,

при секретарі Троц В.О.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача

ОСОБА_4 ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - ОСОБА_3 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 20 квітня 2015 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7, ОСОБА_4, Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: приватний нотаріус Броварського міського нотаріального округу Київської області Базир Наталія Михайлівна про визнання недійсним договору іпотеки, визнання права власності, виключення майна з-під арешту та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И ЛА:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.04.2015 позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

В апеляційній скарзі представник позивача просить ухвалу скасувати та постановити нову, якою зобов'язати суд першої інстанції прийняти позовну заяву та слухати справу по суті, посилаючись на те, що ухвала постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Вважає, що у суду були відсутні підстави для залишення позову без розгляду у зв'язку з тим, що позовна заява підписана і подана представником, який не мав на це відповідних повноважень (закінчився термін дії довіреності), оскільки в подальшому повноважений представник позивача підтримав подану позовну заяву, що узгоджується з вимогами ст. 241 ЦК України.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував за її безпідставністю і необґрунтованістю та просив ухвалу суду залишити без змін.

Інші особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, а відтак колегія суддів визнала за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з'явились, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Вказаний висновок суду є законним та обґрунтованим, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 15.12.2014 до Дніпровського районного суду м. Києва представником ОСОБА_6 - ОСОБА_9 подана позовна заява ОСОБА_6 до ОСОБА_7, ОСОБА_4, ВДВС Дніпровського РУЮ у м. Києві, третя особа: приватний нотаріус Броварського міського нотаріального округу Київської області Базир Н.М. про визнання недійсним договору іпотеки, визнання права власності, виключення майна з-під арешту та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовна заява підписана ОСОБА_9 10.12.2015 на підставі довіреності від 07.10.2011 виданої ОСОБА_6

Проте, зі змісту довіреності вбачається, що довіреність була видана з правом передоручення третім особам на три роки та дійсна до 07.10.2014.

Отже, на час подання даної позовної заяви представник не мав необхідного обсягу повноважень діяти від імені позивача, в тому числі пред'являти позов.

Водночас, слід зазначити, що повноваження ОСОБА_3, як представника позивача, не були оформлені належним чином, оскільки ордер було оформлено на представлення інтересів у Дарницькому районному суді м. Києва та до ордеру, в порушення вимог ч. 4 ст. 42 ЦПК України, не було додано витяг із договору (засвідчений підписами сторін), у якому зазначаються повноваження адвоката, як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Відтак твердження апелянта про те, в подальшому повноважений представник позивача підтримав подану позовну заяву, не можуть бути прийняті до уваги.

Відкриваючи провадження у справі суд вказану обставину залишив поза увагою, і тому в судовому засіданні на обговорення учасників процесу було поставлено питання про залишення позову без розгляду у зв'язку з тим, що заяву від імені позивача подано представником, який не мав на це відповідних повноважень, що узгоджується з вимогами процесуального закону.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Отже, з огляду на вимоги процесуального закону, а також враховуючи, що судом було відкрито провадження у справі, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції залишаючи заяву без розгляду діяв у відповідності до норм процесуального права.

Відповідно до п. 1 ст. 312 ЦПК України, підставами для відхилення скарги на ухвалу суду першої інстанції і залишення ухвали без змін є постановлення судом першої інстанції ухвали з додержанням вимог закону.

Оскаржувана ухвала постановлена судом з додержанням вимог процесуального закону, а тому колегія суддів приходить до висновку про відхилення апеляційної скарги та залишення ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 307, 312, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - ОСОБА_3 - відхилити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 20 квітня 2015 року про залишення позову без розгляду - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та протягом двадцяти днів може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий

Судді