Справа № 288/833/15-ц
Провадження № 2/288/417/15
04 серпня 2015 року смт. Попільня
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді - Зайченко Є. О.,
за участю: секретаря судового засідання Франчук Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що з 05 березня 1994 року вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 (далі Відповідач) та проживали разом до лютого 2015 року.
Від шлюбу мають дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2.
Позивач зазначає, що спільне життя не склалося через зраду Відповідача.
Подальше спільне проживання та збереження шлюбу Позивач вважає неможливе.
Спору про поділ майна, що є їхньою спільною власністю, немає.
Між сторонами досягнуто угоду про утримання дітей.
Позивач просить шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвати.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був належним чином двічі підряд повідомлений, про що свідчать розписки про отримання поштового повідомлення 07 липня 2015 року та 21 липня 2015 року. Тому суд вважає за можливе розглядати справу за його відсутності. Неявка не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів.
Відповідно до частини п'ятої статті 74 ЦПК України фізичним особам, які не мають статусу підприємців, судова повістка надсилається за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
В свою чергу, відповідно до частини першої статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зі згоди Позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України.
Суд, заслухавши Позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися.
Судом встановлено, що 05 березня 1994 року між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4, було укладено шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінено на „ Сьомка, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії 1-ЕЛ № 254101 виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Чернігівського міськвиконкому, актовий запис № 401.
Відповідно до частин другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до частини другої статті 114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (стаття 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Зазначені обставини у їх системному звязку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_1
Керуючись статтями 3, 10, 57, 60, 88, 212-215 ЦПК України; статтями 24, 105, 110, 112-115 СК України, суд,
Шлюб зареєстрований 05 березня 1994 року відділом реєстрації актів громадянського стану Чернігівського міськвиконкому, актовий запис № 401 між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити - Сьомка.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Житомирської області через Попільнянський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_6