Провадження № 2-во/761/165/15
У Х В А Л А

Іменем України

10 грудня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Рибака М.А.

при секретарі Сівоха І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки та роз'яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 лютого 2014 року у справі № 761/18671/13-ц, провадження № 2/761/404/2014 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2015 року року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана заява ОСОБА_1 про виправлення описки та роз'яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 лютого 2014 року у справі № 761/18671/13-ц, провадження № 2/761/404/2014 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, в частині житлової площі квартири АДРЕСА_1, житлової площі квартири АДРЕСА_2 та житлової площі квартири АДРЕСА_3.

В заяві зазначено про те, що рішення суду не може бути виконане, оскільки в резолютивній частині не зазначено повних характеристик об'єктів нерухомого майна, право власності на частини яких визнано за ОСОБА_1, зокрема, при зверненні заявника до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності), Реєстраційною службою було прийнято рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятої 13.06.2014р. за реєстраційним номером 6997723 на квартиру з АДРЕСА_1 в зв'язку з не поданням усіх необхідних документів, а саме: додаткову ухвалу (рішення) суду з вказанням житлової та загальної площі, оскільки в наданому рішенні суду загальна площа квартири АДРЕСА_1 зазначена 64,7 кв.м., а відповідно до технічного паспорту її площа становить 63.7 кв.м., що також являється перешкодою у виконанні рішення суду. Таким чином у разі залишення рішення без роз'яснення та без виправлення описок його виконання буде неможливим, а тому роз'яснення рішення та зазначення в ньому метражів квартир забезпечить повне, обгрунтоване, правильне застосування норм матеріального і процесуального права та гарантуватиме його виконання.

В судове засідання сторони не з'явились, про дату та місце розгляду заяви про роз'яснення рішення повідомленні належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Суд ухвалив провести розгляд справи у відсутність сторін, що не з'явились, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 221 ЦПК України, неявка осіб не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 лютого 2014 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено, а саме визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 право власності в порядку спадкування на 1/2 частини квартири АДРЕСА_2, право власності в порядку спадкування на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3

Частиною 2 статті 218 ЦПК України передбачено, що після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала

Відповідно до ч. 1 ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Передбачене вищенаведеною нормою права роз'яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, разом з тим, незрозумілим є рішення суду, в якому припускається кілька варіантів тлумачення даного рішення.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 21 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009р. №14 зазначено, що відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у томі числі роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Відповідно до п. 5 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 року, державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили.

Відповідно до Порядку ведення державних прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1141, з метою проведення державної реєстрації виникнення права власності державний реєстратор виносить до запису про нерухоме майно такі відомості щодо об'єкта нерухомого майна (житловий будинок, будівля, споруда, квартира, житлове приміщення, нежитлове приміщення тощо): призначення об'єкта нерухомого майна (житловий або нежитловий); площа об'єкта нерухомого майна (загальна та (за наявності) житлова); адреса об'єкта нерухомого майна та ін. У разі проведення державної реєстрації виникнення права власності на нерухоме майно державний реєстратор вносить до запису про право власності суб'єкта цього права такі відомості щодо фізичної особи: прізвище, ім'я, по батькові, податковий номер, номер та серія паспорта громадянина України, реквізити документа, що посвідчує особу власника (номер та серія документа, дата його видачі, відомості про суб'єкта, що здійснив його видачу, тощо).

Разом з тим, судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо житлової площі квартири АДРЕСА_1, квартири АДРЕСА_2 квартири АДРЕСА_3 а позивачем не надано копій документів із зазначенням технічних характеристик кожної квартири, з яких можливо було б встановити, зокрема, і житлову площу вказаних приміщень.

Так, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 24.02.2014 року у справі № 761/18671/13-ц є зрозумілим, викладено в ясній та зрозумілій формі, в ньому чітко і конкретно зазначені висновки суду по суті заявлених позовних вимог, разом з тим не передбачено декілька варіантів тлумачення даного рішення, а тому у задоволенні заяви в частині роз'яснення рішення суду необхідно відмовити.

При цьому, прохання позивача щодо виправлення описки в рішенні суду також підлягає до задоволення, оскільки з доданої до матеріалів заяви копії технічного паспорту неможливо встановити загальну площу квартири, а будь-яких інших документів заявником надано не було.

Так, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 24.02.2014 року у справі № 761/18671/13-ц є зрозумілим, викладено в ясній та зрозумілій формі, в ньому чітко і конкретно зазначені висновки суду по суті заявлених позовних вимог, разом з тим не передбачено декілька варіантів тлумачення даного рішення, а тому у задоволенні заяви про виправлення описки та роз'яснення рішення суду необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 208-210, 221 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки та роз'яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 лютого 2014 року у справі № 761/18671/13-ц, провадження № 2/761/404/2014 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги, протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

СУДДЯ М.А. РИБАК