overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 129/1877/15-ц
Провадження у справі № 2-о/129/120/2015
У Х В А Л А

про повернення заяви

"07" липня 2015 р. Гайсинський районний суд Вінницької області

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області В.І.Кравець, розглянувши заяву ОСОБА_1 (заінтересована особа ОСОБА_2П.) про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка і жінки без шлюбу, -

встановив:

06.07.2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою; 07.07.2015 року, до відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про повернення заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, суддя повертає заяву заявнику відповідно до поданої ним заяви у разі, якщо провадження у справі не відкрито.

Оскільки провадження у справі не відкрито, згідно з принципом диспозитивності процесу заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до п.п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України Про судовий збір, сплачену суму судового збору за квитанцією № 92 від 02.07.2015 року в сумі 122 грн. 00 коп.

Керуючись ст. 11, п. 1ч. 3 ст. 121 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про повернення матеріалів заяви задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 (заінтересована особа ОСОБА_2П.) про встановлення факту проживання однією сімєю чоловіка і жінки без шлюбу, повернути заявниці.

Повернути ОСОБА_1 через управління Державної казначейської служби України у Гайсинському районі судовий збір сплачений за квитанцією № 92 від 02.07.2015 року в сумі 122 грн. 00 коп.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області через Гайсинський районний суд в 5-денний строк з дня винесення ухвали (отримання копії) шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя:
Справа № 522/758/15-ц
Провадження № 2-н/522/155/15
УХВАЛА

19 січня 2015 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Єршова Л. С., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ТОВ «ЕВЕРЕСТ-М» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористані відпустки, середнього заробітку за час затримки заробітної плати,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з ТОВ «ЕВЕРЕСТ-М» заборгованості по нарахованій але невиплаченій заробітній платі, компенсації за невикористані відпустки, середнього заробітку за час затримки заробітної плати.

Згідно зі ст.96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст.96 цього Кодексу.

Із заяви вбачається, що заявником, у тому числі, заявлено вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки заробітної плати.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Таким чином, в прийнятті заяви ОСОБА_1 до ТОВ «ЕВЕРЕСТ-М» в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки заробітної плати, слід відмовити.

Керуючись ст. 96, 100 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви ОСОБА_1 до ТОВ «ЕВЕРЕСТ-М» в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки заробітної плати, відмовити.

Розяснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Єршова Л. С.
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва ЛАСТОВКА Н.Д., вивчивши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» про скасування рішення третейського суду,

В С Т А Н О В И В :

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла справа за заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» про скасування рішення третейського суду.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що заяву слід повернути заявнику відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, згідно якого заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка немає повноважень на ведення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

З матеріалів справи видно, що позов від імені позивача подано та підписано представником позивача ОСОБА_2, однак копія довіреності, якою уповноважено дану особу підписати та подати позов до суду не завірена належним чином.

Враховуючи вищевикладені обставини, а саме те, що до матеріалів справи додано копія довіреності, яка належним чином не завірена, то позов підлягає поверненню.

Роз"яснюю заявникові, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 121, 294 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Повернути справу за заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» про скасування рішення третейського суду - заявникові.

Роз"яснити заявнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5-ти днів термін з моменту її отримання.

С у д д я :
Справа № 725/4756/14-ц
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі та призначення

її до судового розгляду

14.07.2015 року Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Піхало Н. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Чернівецької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків, -

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 06 лютого 2015 року у справі за позовом Чернівецької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

Заява за змістом і формою відповідає вимогам ст.ст. 228, 229 ЦПК України.

З огляду на зазначене, перешкоди для прийняття заяви про перегляд заочного рішення, передбачені ст.ст. 228, 229 ЦПК України відсутні, а тому вважаю, що заяву про перегляд заочного рішення слід прийняти до провадження і призначити її до судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 3, 11, 208-210, 228-230 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Прийняти до провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Чернівецької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків та призначити її до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 18 серпня 2015 року.

Направити особам, які брали участь у справі копію заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати подати у строк до 18 серпня 2015 року письмові заперечення проти заяви та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Копію ухвали направити сторонам.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом пяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_2
Справа № 559/704/15-ц
УХВАЛА

23 березня 2015 року

Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Стадійчук А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Привільненської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно

ВСТАНОВИВ:

Дана заява надійшла до суду 19 березня 2015 року.

Ознайомившись із її змістом та доданими матеріалами встановлено, що вона підлягає залишенню без руху із наступних підстав.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст. 119-120 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Пунктом 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції від 19.09.2013 року) встановлено, що судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміри мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до заявлених позовних вимог ціна позову становить 106110,11 гривень, а тому позивачу необхідно було сплати судовий збір в розмірі 1061,10 гривень.

Позивачем ОСОБА_2 подано квитанцію про сплачу судового збору в розмірі 243,60 гривень.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 119-120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заява без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху на надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме для сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Привільненської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який становить пять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних недоліків, а саме для доплати судового збору в розмірі 817,50 гривень

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Провадження № 6/520/674/15
УХВАЛА

24.12.2015 року

Київський районний суд міста Одеси у складі: головуючого судді Бескровного Я.В., при секретарі Цапенко О.П., розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду подання старшого державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції про визначення частки майна боржника у спільній сумісній власності, -

ВСТАНОВИВ:

Старший державний виконавець Київського ВДВС ОМУЮ звернувся до Київського районного суду м.Одеси з поданням про визначення частки майна боржника ОСОБА_1 у спільній сумісній власності у нерухомому майні, а саме, просив визнати за останнім по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1, та автомобіля TOYOTA Camry 2004 року випуску державний номерний знак НОМЕР_1 та 1/8 частину квартири АДРЕСА_2, у звязку з примусовим виконанням зведеного виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_1 сум аліментів на користь ОСОБА_2.

Суд, вивчивши письмові матеріали подання, приходить до наступного.

На примусовому виконанні у Київському ВДВС ОМУЮ перебуває зведене виконавче провадження з примусового виконання виконавчих листів, виданих Татарбунарським районним судом - №515/2170/14-ц від 24.11.2014р.; №515/140/13-ц від 15.01.2014р.; №2-183 від 8.06.2011р.; 515/12/13-ц від 15.01.2014р.; 515/13/13-ц від 15.01.2014р.; 515/140/13-ц від 25.06.2013р.; №2-146 від 28.09.2011р.; №2-138 від 30.08.2011р. За вказаними виконавчими листами державним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчого провадження.

Відповідно до ст. 52 ч. 6 Закону України Про виконавче провадження у разі якщо боржник володіє майном спільно з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням державного виконавця.

Згідно ст. 379 ЦПК України, питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного виконавця.

Однак, згідно листа Департаменту державної виконавчої служби МЮ України від 18.12.2006 N 25-1/899/7 Подання про примусове проникнення до житла чи іншого

володіння боржника - фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, подається до суду за місцем знаходження житла чи іншого володіння особи. Інші заяви (подання) пред'являються до суду, який видав виконавчий документ. Таким чином, подання підлягає поверненню для подачі до суду, який видав виконавчі листи.

Керуючись ст. 379 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Подання старшого державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції від 30.11.2015 року про визначення частки майна боржника у спільній сумісній частковій власності - повернути.

Суддя Бескровний Я. В.
Справа № 426/265/15-ц
УХВАЛА

про призначення справи до розгляду

01 квітня 2015 року Сватівський районний суд Луганської області

в складі: головуючого - судді Пчолкіна С.А.

при секретарі Гутніку Є.В.

розглянувши у попередньому судовому засіданні, у залі суду в м. Сватове Луганської області цивільну справу за позовом

Публічного акціонерного товариства

Комерційний банк

«Приватбанк»

до

ОСОБА_1

про стягнення заборгованості, суд

ВСТАНОВИВ:

Справа підготовлена для розгляду в судовому засіданні.

У ході підготовки справи до судового розгляду проведені наступні дії:

1)
уточнені позовні вимоги позивача та заперечення проти позову відповідача;

2) вирішено питання про склад осіб, які беруть участь у справі;

3) визначені факти, які необхідно встановити для вирішення спору: які визнаються стороною і які підлягають доказуванню;

4) з'ясовано, які докази подані кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень щодо невизнаних обставин і вони подані у встановлений судом строк;

5) винесена ухвала про обовязкову участь позивача.

6)

З урахуванням наведеного,

керуючись ст. 156 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 06 квітня 2015 року на 17-40 год. у залі судового засідання № 4 у приміщенні суду.

Про час і місце судового засідання повідомити сторони у справі.

Суддя Сватівського

районного суду: ОСОБА_2
Провадження № 2-п/761/392/2015
У Х В А Л А

14 серпня 2015 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Гуменюк А.І., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - Заявник) 11 серпня 2015 року звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

До провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва цивільна справа була передана 14 серпня 2015 року.

Вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 229 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 6 статті 229 Цивільного процесуального кодексу України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

При зверненні до суду Заявник не сплатив судовий збір.

З огляду на викладене, Заявнику необхідно слатити судовий збір у розмірі 121 грн. 80 коп. (р/рахунок 0011, одержувач: УДК в Шевченківському районі м. Києва, , банк одержувач: ГУДКУ у м. Києві, МФО 820019, код платежу: 22030001, ПРИЗНАЧЕННЯ ПЛАТЕЖУ: 22030001;050; «Судовий збір», Шевченківський р/с, 02896710).

Зазначений недолік перешкоджає суду вирішити питання про призначення справи до розгляду, тому заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без руху, надавши Заявнику строк для усунення недоліку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121, 229 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості - залишити без руху, встановивши строк для виправлення недоліку, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання Заявником ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява про перегляд заочного рішення вважається неподаною та повертається Заявнику.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів, з дня її винесення, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ :
Провадження № 2/761/5895/2015
У Х В А Л А

30 червня 2015 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Рибак М.А.., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити дії.

Оскільки позовна заява не відповідала вимогам ч.5 ст. 119 ЦПК України, а саме позивачем не було сплачено судовий збір за розгляд судом цивільної справи, судом було постановлено ухвалу від 20.05.2015 року про залишення позову без руху і надано позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали суду.

В матеріалах справи міститься зворотне поштове повідомлення про отримання 28.05.2015 року уповноваженою особою вказаної ухвали суду про усунення недоліків.

Станом на 30.06.2015 року недоліки зазначені в ухвалі суду від 20.05.2015 року не усунені, тобто ухвала суду від 20.05.2015 року не виконана, а тому позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч.5 ст. 121 ЦПК України, роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити дії, повернути позивачу.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.А.Рибак
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2015 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Овсянніков В.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 зареєстрований 30.06.2009 року Солоницівською селищною радою Дергачівського району Харківської області, за актовим записом №52.

Заява подана з додержанням вимог статей 119-120 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.11, 122 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначити справу до судового розгляду на 14 годин 30 хвилин 17.09.2015 року.

Направити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати подати в строк до 17.09.2015 року письмові заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Роз'яснити, що сторони зобов'язані подати свої докази суду до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених ч.1 ст. 131 ЦПК України, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті, зобов'язані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Зобов'язати позивача надати в судове засідання оригінали усіх документів, які додані до заяви.

Ухвала в частині щодо недотримання правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Овсянніков
Ширяївський районний суд Одеської області
13.10.2015 Справа № 518/1666/15-ц
Провадження № 2-о/518/112/2015
У Х В А Л А

13.10.2015 року смт Ширяєве

Суддя Ширяївського районного суду Одеської області Николайчук В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач просить суд про встановлення факту, що має юридичне значення, обгрунтовуючи свої вимоги наданими доказами.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей ЦПК України та підсудна Ширяївському районному суду.

Керуючись ст.ст. 156 ЦПК України;

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження по справі та призначити судове засідання по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення в приміщені Ширяївського районного суду Одеської області на 09:30 годину 26.10.2015 року.

Направити зацікавленим особам копію заяви з копіями доданих до неї документів, та запропонувати подати у зазначений строк письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій її частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: _______________________
СУДОВИЙ НАКАЗ
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Галінська В.В. розглянувши заяву Обслуговуючого кооперативу "ЖБК "Льонок" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, відповідно до 66, 68, 191 ЖК України, ст. 11,526,264 ЦК України, керуючись ст.ст.45, 96, 102, 103 ЦПК України, -
2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Обслуговуючого кооперативу "ЖБК "Льонок" кошти на оплату витрат на судовий збір в сумі 121 (сто двадцять одна ) грн. 80 коп.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Галінська В.В.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.