_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/4568/15
УХВАЛА

04.08.2015 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Чаплицький В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України: до позовної заяви позивач не надав квитанцію про сплату судового збору та не вказав ціну позову.

Згідно п.4,ч.2,ст.119 ЦПК України у позові має бути вказано ціну позову щодо вимог майнового характеру і відповідно сплачено судовий збір. Позивач просить задовольнити суд вимоги щодо визнання права власності на майно, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 у місті Одесі.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до положень п.«а» ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно ч.2 ст.80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Однак, позивач не надав відомостей про наявність перешкод в визначенні дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду.

Крім того, Законом України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Також п.10 ч.1 ст.80 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог - загальною сумою всіх вимог. А позивачем заявлено декілька самостійних вимог: встановлення факту володіння квартирою та визнання права власності на квартири.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий та немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено: «У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами».

Так, встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог, передбачених ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.80, 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкуваннязалишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви пять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Чаплицький В. В.