Справа № 2-3414/15 (760/5769/15-ц)
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі :

головуючого - судді Кізюн Л.І.

при секретарі: Рахімовій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, у якій просив визначити йому додатковий строк в чотири місяці на прийняття спадщини за заповітом.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував на те, що його мати ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, після смерті якої відкрилася спадщина. Однак, позивач не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори для оформлення спадщини за заповітом через тяжкий стан здоров'я та похилий вік, у зв"язку із чим пропустив строк на прийняття спадщини, а тому змушений звернутися з позовом до суду.

Представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, а розгляд справи проводити за його відсутності.

Представник відповідача просив справу слухати у його відсутність та на підставі поданих доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Суд, врахувавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08.09.2014 року, яке видано Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с. 7).

Відповідно до копії свідоцтва про народження (а.с. 9) позивач є сином померлої.

27 жовтня 2009 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.А. (а.с. 11), відповідно до якого належну їй квартиру за адресою: АДРЕСА_1 заповіла позивачу ОСОБА_1.

При зверненні 18 березня.2015 року до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори, позивач ОСОБА_1 отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме: у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року його матері, ОСОБА_2, про що свідчить постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18 березня 2015 року (а.с. 12).

Також, з матеріалів спадкової справи № 217/2015 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2, вбачається, що інших спадкоємців немає.

Частиною 2 статті 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

У відповідності до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається шестимісячний строк закінчувався 08 березня 2015 року, позивач звернувся ж до нотаріальної контори 18 березня 2015 року, з десятиденним пропуском строку, визначеного законом.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини,суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що через тяжкий стан здоров'я та похилий вік позивач не мав змоги вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці.

Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1220, 1223, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212-215, 294, 296 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

В решті позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.І. Кізюн