04.08.2015 Справа № 363/2634/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2015 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого Рудюк О.Д.

при секретарі Данько В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з цим позовом, посилаючись на те, що за спільною згодою подружжя шлюбні відносини фактично припинені і наразі спільне господарство не ведеться. Оскільки шлюб є формальним, просила шлюб розірвати.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, зауваживши при цьому, що бажає мати дівоче прізвище «Галакова».

Відповідач проти позову не заперечував, зазначивши, що для збереження сім'ї надання строку для примирення не потрібно.

Вислухавши пояснення сторін, які заперечували проти надання їм часу для примирення, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного.

Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 28.12.2007року (свідоцтво про одруження серії НОМЕР_2, а.с.8). Мають спільну доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1, а.с.9).

Спільне життя у подружжя не склалось через несумісність характерів та відсутність взаєморозуміння між ними. З березня 2015 року сторони не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства, проживають окремо.

Кожен з подружжя наполягає на розірванні шлюбу і на примирення не згоден, тому суд не вживає заходів для примирення сторін, передбачених ст.111 СК України, вважаючи, що шлюб розпався та зберегти його неможливо.

Зважаючи на те, що однією із засад шлюбу є його добровільність, він ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, беручи до уваги обставини життя сторін, суд приходить до висновку, що подальше їх спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін та їх спільної дитини.

Разом з тим, що стосується вимоги позивачки про присвоєння їй прізвища чоловіка від першого шлюбу, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище після у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Статтею 295 ЦК України передбачено, що фізична особа, яка досягла шістнадцяти років, має право змінити своє прізвище та ім'я у порядку, встановленому законом.

Отже, позивач має право звернутись до відповідного відділу реєстрації актів цивільного стану з заявою про зміну імені у порядку, визначеному Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» (порядок розгляду заяв громадян про зміну імені встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007р. №915).

Таким чином, суд вважає, що причини, які спонукали позивачку наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, подальше збереження шлюбу неможливе, з врахуванням інтересів сторін та їх малолітньої дитини, вважає, що позов у частині розірвання шлюбу обґрунтований та підлягає задоволенню.

Разом з тим, у частині присвоєння позивачці її дівочого прізвища слід роз'яснити, що у даному випадку позивач має право на зміну прізвища відповідно до вимог чинного законодавства у позасудовому порядку.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.110,112 СК України, ст.ст.130,174,213-215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 28 грудня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис №1807 - розірвати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.Д.Рудюк