Справа № 308/7977/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2015 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Світлик О.М.,

при секретарі судового засідання Копчі Є.І.,

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм.

Представник позивача ОСОБА_1, уповноважена довіреністю від 10.07.2014 року, подала заяву про забезпечення позову, яку мотивує саме обґрунтованістю позовних вимог, зазначаючи, що ОСОБА_3 до суду подано позовну заяву до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, які завдані пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм, та вважаючи, що заходи забезпечення позову слід застосувати у звязку з наступними обставинами:

- у 2011 році відповідачем було розпочато реконструкцію власних приміщень (з їх розширенням) під трьохповерхову будівлю з мансардним поверхом;

- під час проведення такої реконструкції, відповідач демонтував частину спільного фундаменту та стіни, що призвело до пошкодження квартири позивача;

- відповідач допустив порушення архітектурно-будівельних норм, а приписи Інспекції державного архітектурно-будівельного конторою в Закарпатській області про необхідність усунення допущених порушень відповідачем ігнорувалися.

Враховуючи ігнорування відповідачем приписів про усунення допущених ним будівельних норм, правил, а також те, що відповідач в добровільному не погоджувався відшкодувати завдану ним шкоду, представник позивача вважає, що відповідача намагатиметься уникнути відшкодування збитків, а тому просить застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача у межах позовних вимог.

Також представник позивача стверджує, що невжиття таких заходів до забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду.

Заслухавши пояснення представників позивача, дослідивши заяву та матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 151 ЦПК України, суд за заявою сторони має право вжити заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

Статтею 152 ЦПК України передбачені види забезпечення позову.

Як розяснено в п. 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, а також суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а і інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

До поданої заяви не надано жодного доказу того, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для забезпечення позову за поданою заявою.

Керуючись ст.ст. 151-153, 208-210, 293, 294, 296 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Ужгородської міської ради про відшкодування збитків, завданих пошкодженням квартири внаслідок порушення архітектурно-будівельних норм відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя О.М. Світлик