АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження : 22ц/790/5704/15 Головуючий 1-ї інстанції Бунін Є.О.
Справа № 2-618/409/15 Доповідач Шевченко Н.Ф.
Категорія : спадкове.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2015 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі :

головуючого - Шевченко Н.Ф.

суддів - Івах А.П., Пономаренко Ю.А.

при секретарі - Каплоух Н.Б.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою прокурора Дворічанського району Харківської області на ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 30 червня 2015 року по справі за заявою прокурора Дворічанського району Харківської області в інтересах держави в особі Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визнання спадщини відумерлою, -

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2015 року прокурор Дворічанського району Харківської області в інтересах держави в особі Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області звернувся до суду із заявою, в якій просив визнати спадщину відумерлою, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1, померлого 01 лютого 2005 року, до складу якої надійшла земельна ділянка площею 7,29 га, яка розташована за межами населеного пункту на території Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області.

В обґрунтування заяви, посилався на те, що станом на 01.06.2015 року до Кутьківської сільської ради за довідками про оформлення спадщини звернень не було.

Ухвалою Дворічанського районного суду м. Харкова від 30 червня 2015 року заяву прокурора Дворічанського району Харківської області повернуто заявнику на підставах того, що заява подана особою, яка не має повноважень на ведення справи.

В апеляційній скарзі прокурор Дворічанського району Харківської області просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до того ж суду. В обґрунтування своєї скарги прокурор посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права при вирішенні питання про відкриття провадження у цивільній справі за його позовом, поданим в інтересах держави, та безпідставне повернення йому позовної заяви, як особі, не вповноваженій на ведення справи у суді.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали судді районного суду відповідно до ст. 303 ЦПК України, судова колегія вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву прокурору, суддя виходив із того, що він не обґрунтував в чому полягає порушення чи загроза порушень інтересів держави. Прокурор не має повноважень на пред'явлення позову. Кутьківська сільська рада Дворічанського району Харківської області не позбавлена можливості сама звернутися з позовом.

Погодитися з таким висновком не можна.

Статтями 1, 2 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до п. 2 ст. 121 Конституції України прокуратура України становить єдину систему, на яку покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

За приписами ч. 2 ст. 45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, може звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами, а також вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду.

Згідно ст. 46 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 45 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах, мають процесуальні права й обовязки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

Якщо особа, в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених вимог, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

За наявності вищезазначених підстав з метою представництва громадянина або держави прокурор, зокрема, має право в порядку, передбаченому процесуальним законом: звертатися до суду з позовами (заявами, поданнями); вступати у справу, порушену за позовами (заявами, поданнями) інших осіб, на будь-якому етапі розгляду.

Обираючи форму представництва, прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, та обґрунтовує необхідність їх захисту.

Як розяснено в рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99, справа № 1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх субєктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до ст.ст. 13, 14 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, є обєктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначенихКонституцією.

Держава забезпечує захист прав усіх субєктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки.

Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Як вбачається із заяви прокурора Дворічанського району Харківської області, поданої в інтересах держави в особі Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визнання спадщини відумерлою, прокурор у цій заяві з посиланням на норми Конституції України та діючого законодавства обґрунтував як підстави свого звернення до суду, а саме наявність земельної ділянки площею 7,29 га, яка належала померлому 01.02.2005 року ОСОБА_1, і необхідність захисту інтересів держави в особі Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області, щодо реалізації прав законного власника та розпорядника спірної земельної ділянки на отримання від неї корисних властивостей тощо.

За таких обставин, враховуючи наведене вище, оскаржувана ухвала Дворічанського районного суду Харківської області від 30 червня 2015 року не може бути визнана цілком законною й обґрунтованою, а тому судова колегія вважає за необхідне на підставі п. 3 ч. 1 ст. 312 ЦПК України скасувати цю ухвалу судді районного суду, як передчасну, а матеріали справи за вищевказаним позовом прокурора Дворічанського району Харківської області направити на новий розгляд до того ж суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження у цивільній справі відповідно до вимог діючого цивільного процесуального законодавства.

Таким чином, з огляду на викладене та керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 312-315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу прокурора Дворічанського району Харківської області задовольнити.

Ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 30 червня 2015 року скасувати.

Матеріали справи за позовом прокурора Дворічанського району Харківської області в інтересах держави в особі Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визнання спадщини відумерлою направити до того ж суду для вирішення питання щодо відкриття провадження у цивільній справі відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає чинності негайно з моменту її проголошення, є остаточною й відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 324 ЦПК України касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: