Головуючий суддя в суді І інстанції
Справа № 374/319/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2015 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

при секретарі - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Ржищів Київської області справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кагарлицький РС УДМС України в Київській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

29.07.2015 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просила суд визнати відповідача такою, що втратила право користування будинком за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що вона є власником будинку АДРЕСА_1 на підставі договору дарування. Нещодавно, перебуваючи у Кагарлицькому РС УДМС України в Київській області їй стало відомо, що у будинку зареєстрована на праві постійного проживання ОСОБА_3 Про неї заявнику відомо, що вона була знайомою її покійної матері. У будинковій книзі відсутній запис про реєстрацію ОСОБА_3 Відповідач жодного разу у будинку не з'являлась, зрозуміло, що ніякої участі в утриманні житла відповідач не приймала, її особистих речей у будинку не було. На даний час вона вирішує питання проведення обміну будинку на квартиру у центрі міста, але через прописку відповідача не може цього зробити.

У судове засідання позивач не з'явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначала, що позовні вимоги підтримує.

У судове засідання відповідач не з'явилась, хоча про дату, час та місце судового розгляду в силу ч. 5 ст. 74, ст. 76 ЦПК України вважається повідомленою належним чином, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи без її участі не надіслала.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що на підставі договору дарування житлового будинку, серії ВРП № 068188 від 8 лютого 2012 року ОСОБА_2 прийняла в дар будинок з відповідними надвірними будівлями, розташований в АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Згідно витягу про державну реєстрацію прав від 27.02.2012 року власником домоволодіння в АДРЕСА_1, зареєстрована ОСОБА_2 (а.с. 8).

Як вбачається з будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_1, ОСОБА_3 зареєстрованою не значиться (а.с. 9-11).

Згідно довідки виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області № 4-52-1915 від 29 липня 2015 року, ОСОБА_2 проживає в АДРЕСА_1 одна (а.с. 12)

Зі змісту акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 29.07.2015 року, складеного депутатом Ржищівської міської ради Київської області та затверджених Ржищівським міським головою, вбачається, що ОСОБА_3 у будинку за адресою: АДРЕСА_1, не проживає, її особистих речей у будинку нема (а.с. 14).

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЖК України у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частинами третьої і частиною четвертою статті 71 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

За змістом ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

За правилами ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", зняття з реєстрації місця проживання здійснюється органом, уповноваженим на зняття з реєстрації, протягом семи днів на підставі, зокрема, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням). Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 16 січня 2012 року у справі №6-57цс11.

Ураховуючи, що судом на підставі зібраних по справі доказів установлено, що ОСОБА_3 більше шести місяців не проживає у будинку по АДРЕСА_1, а тому втратила право користування цим житлом, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо визнання ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

За змістом ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, отже фіксування судового процесу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 61, 197, 209, 212-215, 223, 233 ЦПК України, ст. ст. 71, 72, 163 ЖК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Кагарлицький РС УДМС України в Київській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_3, такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: