Номер провадження 8/754/3/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Лісовської О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" Деснянського району м. Києва, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про зміну умов договору найму жилого приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2, про зміну умов договору найму жилого приміщення, мотивуючи свої вимоги тим, що спірним жилим приміщенням є квартира АДРЕСА_1. У даній квартирі зареєстровано 5 осіб: позивач, його брат ОСОБА_3, відповідачка та двоє її малолітніх дітей. Останнім часом між сторонами стали виникати конфлікти з приводу користування квартирою та щодо оплати квартплати та комунальних послуг. На підставі викладеного позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом, в якому просить виділити йому у користуванні ізольовані кімнату, розміром 14, 6 кв.м., змінити договір найму житлового приміщення, а саме квартири АДРЕСА_1, визнавши його наймачем жилої кімнати, розміром 14, 6 кв.м.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.01.2010 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 31.03.2010 року рішення суду від 19.01.2010 року залишено без змін.

08.12.2014 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд вказаного судового рішення за нововиявленими обставинами, мотивуючи свою заяву тим, що в основу судового рішення, як підставу для відмови у позові, було покладено той факт, що спірна квартира є службовим житлом, а тому поділу не підлягає. Але в подальшому він отримав Рішення виконавчого комітету Дніпровської районної ради народних депутатів м. Києва від 23.11.1987 року № 767 "Про розгляд заяв громадян та організацій Дніпровського району по квартирних питаннях", відповідно до якого квартиру АДРЕСА_1 виключено із службових та відкрито особовий рахунок на ім"я ОСОБА_4 на склад сім"ї 6 осіб. Вважає, що дані обставини є нововиявленими, а тому просить судове рішення скасувати і прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник повністю підтримали заяву, просили її задовольнити, а також після скасування судового рішення задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1

Представник відповідачки у судовому засіданні з заявою ОСОБА_1 погодився частково. Пояснив, що відповідно до вимог діючого законодавства зазначені в заяві обставини можна вважати істотними, але при цьому вказав, що підстав для задоволення позовних вимог немає.

Представник третьої особи - КП "Житлорембудсервіс" - у судовому засіданні просила вирішити заяву на розгляд суду відповідно до вимог діючого законодавства.

Представник третьої особи - Служби у справах дітей - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника.

Вислухавши пояснення позивача, його представника, представника відповідача, представника третьої особи, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами підлягає задоволенню, а у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 повинно бути відмовлено з наступних підстав.

Як встановлено при розгляді справи, спірним жилим приміщенням є двокімнатна квартира АДРЕСА_1.

Дана квартира була надана ОСОБА_4, батьку сторін по справі, як службова, згідно ордеру від 09.06.1975 року. Спірна квартира не приватизована.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4 помер, а ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла мати сторін ОСОБА_5. Після смерті батьків особовий рахунок не був переведений на сторін по справі.

Квартира складається з двох кімнат, площею 14, 6 кв.м. та 19, 0 кв.м., загальною жилою площею 33, 6 кв.м.

На даний час у квартирі, згідно довідки форми № 3, зареєстровано 4 особи: позивач ОСОБА_1, відповідачка ОСОБА_2 та її двоє малолітніх дітей - ОСОБА_6 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_8, зареєстрований у квартирі на момент подачі позову, помер.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.01.2010 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 31.03.2010 року рішення суду від 19.01.2010 року залишено без змін.

В своїй заяві про скасування судового рішення за нововиявленими обставинами позивач посилається на Рішення виконавчого комітету Дніпровської районної ради народних депутатів м. Києва від 23.11.1987 року № 767 "Про розгляд заяв громадян та організацій Дніпровського району по квартирних питаннях", відповідно до якого квартиру АДРЕСА_1 виключено із службових та відкрито особовий рахунок на ім"я ОСОБА_4 на склад сім"ї 6 осіб. Вважає, що той факт, що спірна квартира на момент прийняття судом рішення вже була виключена із службового житла, а йому не було про це відомо, є нововиявленою обставиною.

Відповідно до ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у звязку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у звязку з нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідків, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необгрунтованого рішення;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду;

4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконано.

Частиною 1 статті 365 ЦПК України визначено, що заява про перегляд судового рішення у зв"язку з ново виявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Згідно із ч. 2 ст. 365 ЦПК України розгляд заяви здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. Розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

Враховуючи той факт, що судом було відмовлено у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що спірна квартира є службовим житлом, поділ якої діючим законодавством не передбачений, суд вважає, що є всі підстави для скасування судового рішення від 19.01.2010 року та для задоволення заяви ОСОБА_1

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 про поділ особового рахунку, то слід зазначити наступне.

Як встановлено при розгляді справи, доля кожного члена сімї (зареєстрованого у квартирі) становить 8, 4 кв.м. (33, 6 кв.м. :4).

В своїх позовних вимогах ОСОБА_1 просить виділити йому у користування кімнату, розміром 14, 6 кв.м., а відповідачці та її двом малолітнім дітям - кімнату, розміром 19, 0 кв.м., оскільки саме такий порядок користування склався у них протягом тривалого часу.

Відповідно до ст. 103 ЖК України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених діючим законодавством.

Відповідно до ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, що відповідає вимогам ст. 63 ЖК України. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року із змінами і доповненнями „Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України" згідно із ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням) може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром, меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак, поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Відповідно до Постанови Київської міської ради народних депутатів і президії Київської міської ради профспілок від 30.04.1991 року № 234 "Про внесення змін та доповнень до постанови виконкому міськради профспілок від 15.07.1985 року № 582 "Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР", потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7, 5 кв.м. включно на кожного члена родини.

З урахуванням викладеного та вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають, оскільки виділення позивачу кімнати, розміром 14, 6 кв.м. значно погіршить житлові умови відповідачки та її малолітніх дітей, оскільки їх доля у житловій площі становить 25, 2 кв.м., а при зміні умов договору найму буде складати лише 19, 0 кв.м.

Крім того, зміна умов договору найму призведе в подальшому до погіршення житлових умов відповідачки, що в подальшому викличе необхідність постановки її на облік, як такої, що потребує поліпшення житлових умов.

Також суд вважає, що зміна умов договору найму жилого приміщення не вирішить тієї конфліктної ситуації, що склалася в сім'ї сторін по справі.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними та необгрунтованими, а тому такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 212-215, 361-365 ЦПК України, ст. 64, 103-104 ЖК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" від 12.04.1985 року № 2, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв"язку з нововиявленими обставинами", -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" Деснянського району м. Києва, про зміну умов договору найму жилого приміщення - задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19.01.2010 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" Деснянського району м. Києва, про зміну умов договору найму жилого приміщення - скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства "Житлорембудсервіс" Деснянського району м. Києва, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про зміну умов договору найму жилого приміщення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: