Справа № 758/3269/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКЛАД-ЛОГІСТИКА», Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві про визнання трудового договору укладеним, зобов'язання вчинити певні дії, третя особи: Державна податкова інспекція у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Києві, Управління Пенсійного фонду України в Подільському районі м. Києва,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання трудового договору укладеним, зобов'язання вчинити певні дії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 своєї Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, позивачем в своєму позові не викладено в повній мірі обставин якими він обґрунтовує свої вимоги, а саме не обґрунтовано нормами матеріального та процесуального права з врахуванням ст. 16 ЦК України підстави пред'явлення позовної вимоги в інтересах третьої особи за відсутності на те повноважень (зобов'язання ТОВ ««СКЛАД-ЛОГІСТИКА» сплатити усі обов'язкові платежі до ДПІ у Подільському районі ГУ ДФСК у м. Києві) та підстави об'єднання в одній позовній заяві позовні вимоги до ТОВ ««СКЛАД-ЛОГІСТИКА», які мають характер трудового спору та позовні вимоги до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві, які не є трудовим спором.

Також позивачем не обґрунтовано підстави для залучення до участі в розгляді справи в якості третіх собі: Державну податкову інспекцію у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Києві, Управління Пенсійного фонду України в Подільському районі м. Києва.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.п. 3, 12 своєї Постанови від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснив, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Мною встановлено, що незважаючи на вимогу ч. 5 ст. 119 ЦПК України та роз'яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ позивачем не надано до суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому ЗУ «Про судовий збір» розмірі за пред'явлення позовних вимог до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві, які як вже зазначалося вище не відносяться до трудового спору, а тому останній не звільнений від його сплати в цій частині.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 11, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКЛАД-ЛОГІСТИКА», Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві про визнання трудового договору укладеним, зобов'язання вчинити певні дії, третя особи: Державна податкова інспекція у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Києві, Управління Пенсійного фонду України в Подільському районі м. Києва - залишити без руху.

Надати позивачу строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко