Справа № 405/246/15-ц
Провадження №2/405/54/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2015 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді:Іванової Л.А.,

при секретарі: Сидоренку Ю.П.,

за участю позивача : ОСОБА_3.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, вказавши на його обгрунтування, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла його (позивача) дружина ОСОБА_4, яка заповіту не залишила, а тому він та їх спільний неповнолітній син, в силу положень ст.1261 ЦК України, - є спадкоємцями першої черги за законом. Після смерті ОСОБА_4, відкрилася спадщина на депозитний вклад та 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, в якій він (позивач) постійно проживав, не будучи при цьому на день смерті дружини ОСОБА_4, зареєстрованим за даною адресою. Позивач також зазначив, що після смерті його дружини ОСОБА_4, яка померла під час пологів у віці 34-ох років разом з ненародженою дитиною, він не займався питаннями прийняття спадщини, і лише після закінчення розгляду кримінального провадження по факту смерті ОСОБА_4, який тривав протягом чотирьох років, учасником якого він був, та ухвалення по справі вироку, він (позивач) звернувся до нотаріуса для отримання свідоцтва про прийняття спадщини, однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав пропуску ним шестимісячного строку для прийняття спадщини та не подання ним у визначений строк заяви про прийняття спадщини з тих підстав, що на час відкриття спадщини він не був зареєстрованим разом із спадкодавцем за адресою АДРЕСА_1. Позивач також вказав, що шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки він вважав, що постійно проживаючи з дружиною ОСОБА_4 до моменту її смерті за зазначеною вище адресою, він (позивач) фактично прийняв спадщину, крім того, зазначив, що його дружина ОСОБА_4 померла під час пологів у віці 34-ох років разом з ненародженою дитиною, внаслідок чого він отримав психологічну травму, більш того, протягом чотирьох років він приймав участь у кримінальній справі по факту смерті його дружини та в судових засіданнях, на його утриманні та вихованні залишився неповнолітній син.

На підставі вищевикладеного та з посиланням на ст.1272 ЦК України позивач ОСОБА_3 просить визначити додатковий строк в один місяць для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 дружини ОСОБА_4

Позивач в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позові, просив його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви, клопотання відсутні.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача обґрунтовані, не суперечать законодавству, яке регулює спадкові правовідносини, а тому підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 24 листопада 2007 року ОСОБА_3 уклав шлюб з ОСОБА_4, який був зареєстрований Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, про що в книзі реєстрації шлюбів запис за № 989, після реєстрації шлюбу присвоєно прізвища чоловікові та дружині «ОСОБА_4».

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину - сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1, виданого Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області 12 березня 2010 року, про що зроблено відповідний актовий запис за №1289, його батьками в свідоцтві про народження зазначені: батько "ОСОБА_3" та мати "ОСОБА_4".

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 23 липня 2010 року, виданого міським відділом по державній реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 1902.

Відповідно до відповідей приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Воєводи-Брегей М.П. №№ 2/01-16, 6/01-16 від 13 січня 2015 року та від 12 лютого 2015 року відповідно спадкова справа після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4, не заводилася.

Судом також встановлено, що під час зареєстрованого шлюбу з ОСОБА_4, ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу з розстрочкою платежу від 09 квітня 2008 року, посвідченим приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Кріпким Ю.В., зареєстровано в реєстрі за №964, було придбано квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом норм статей 1268-1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Так, відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. В свою чергу, відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Судом також встановлено та матеріалами справи підтверджується, що станом на ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою АДРЕСА_1 були зареєстровані та проживали: ОСОБА_4 з 20.08.2008 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4; ОСОБА_2 з 20.08.2008 року по теперішній. ОСОБА_3 проживає за даною адресою з 09.04.2008 року та має зареєстроване місце проживання за вказаною адресою з 05.11.2010 року, про що свідчить довідка голови правління ЖБК «Будівельник» від 14 січня 2015 року за №1, тобто на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_4 спадкоємець І-ої черги за законом ОСОБА_3 не мав зареєстрованого місця проживання за зазначеною вище адресою, а відтак в силу положень ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України протягом шести місяців, який починається з дня відкриття спадщини, він повинен був подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, о не прийняв її. Разом з тим, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 роз'яснень, викладених в постанові Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_3, який є спадкоємцем першої черги за законом, постійно проживав із дружиною ОСОБА_4 та малолітнім сином за адресою АДРЕСА_1, при цьому, після смерті дружини, яка померла у віці 34-ох років ІНФОРМАЦІЯ_4, та після смерті якої відкрилася спадщина на 1/2 частину зазначеної квартири, приймаючи до уваги необізнаність позивача з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно, отримання позивачем психологічної травми у зв'язку з раптовою смертю дружини під час пологів разом з ненародженою дитиною, а також те, що на його утриманні залишилася малолітня дитина - син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_3 встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для подання заяви в нотаріальну контору за місцем відкриття спадщини пропущено з поважних причин, що є підставою для задоволення позову та надання позивачу додаткового строку, достатнього для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його дружини ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4, який необхідно встановити терміном в один місяць та який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець ОСОБА_3 може подати заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57, 59, 60, 88, 209, 213-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4, строком один місяць, який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його оголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова