Провадження № 2/127/5216/15
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 липня 2015 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» до Ленінського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до Вишенського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Райффайзен банк Аваль» звернулося до суду з позовною заявою до Ленінського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до Вишенського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до ОСОБА_1, в якій просило звільнити з під арешту нерухоме майно, належне ОСОБА_1, а саме офіс-магазин промислової групи товарів за адресою: АДРЕСА_1, який накладений постановами Ленінського та Вишенського відділів Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляну на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 вказаної статті до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як доказ сплати судового збору позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення №426869 від 14.07.2015р.

Однак, вказане платіжне доручення не може бути належним доказом сплати судового збору, враховуючи наступне.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку.

Відповідно до абзацу другого пункту 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Однак, платіжне доручення №426869 від 14.07.2015р. не підписано уповноваженими особами банку, не скріплено печаткою установи банку та не містить відмітки про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до абзацу другого пункту 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст імя позивача та відповідача, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз. 4 п. 24 Постанови №6 від 07.02.2014р. «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» розяснив судам, що вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред'явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Натомість позивачем в позовній заяві відповідачами зазначено органи ДВС та боржника, та не зазначено осіб, в інтересах яких накладено арешти органами ДВС, що не узгоджується з приписами законодавства.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» до Ленінського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до Вишенського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» до Ленінського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до Вишенського відділу Державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції, до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: