Справа № 752/2381/15-ц
Провадження № 2/752/2618/15
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

03 серпня 2015 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Новака А.В., при секретарі Закаблуківській О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що після смерті його батька, його мати ОСОБА_4 отримала в спадщину ? частину квартири АДРЕСА_1.

Після смерті його матері, ІНФОРМАЦІЯ_1 року позивач та його брат - ОСОБА_3 звернулися до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини на підставі заповіту складеного матір'ю.

Натомість, 18 грудня 2014 року державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Ткач О.А. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідчений 14 квітня 2010 року після смерті матері ОСОБА_4, у зв'язку з неможливістю встановити родинні стосунки між спадкоємцями та спадкодавцем, а також встановити належність спадкового майна спадкодавцю ОСОБА_4

Позивач зазначає, що відповідачем повинна бути Київська міська рада, і є всі підстави для застосування статті 392 Цивільного кодексу України, оскільки документи які засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку.

Позивач в судовому засіданні підтримав вимоги позовної заяви та просив суд ухвалити рішення, яким визнати за ним - ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, як за спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4.

Також просив суд визнати за третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, як за спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився. Надіслав до суду письмові заперечення проти позову. Зокрема зазначив, що право позивача ніким не порушувалося, а тому немає підстав для захисту такого.

Третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Друга Київська державна нотаріальна контора в судове засідання надіслала клопотання слухати справу у відсутність її представника.

Третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що вимоги позовної заяви вважає такими, що підлягають до задоволення.

Заслухавши позивача, третю особу яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків.

З матеріалів свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві вбачається, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

З матеріалів заповіту від 14 квітня 2010 року посвідченого державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Кулиничем В.М. вбачається, що ОСОБА_4 заповіла усе своє майно своїм синам - ОСОБА_1, ОСОБА_3

Позивачем не надано суду правовстановлюючого документу, який свідчив би про те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 володіла 1/2 частиною квартири АДРЕСА_1, оскільки з матеріалів заповіту вбачається, що заповідачем є ОСОБА_4, а відповідно до свідоцтва про право власності копія якого надана позивачем, власником частини квартири на яку позивач хоче визнати право власності є ОСОБА_4.

Також позивачем не наведено будь-яких обґрунтувань та не надано доказів того, що саме Київська міська рада порушила його право, щодо права на успадкування нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦУ України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Позивачем не наведено обґрунтувань з приводу того, що Київською міською радою оспорюється його право та/чи не визнається.

Також суду не надано доказів того, що позивачем втрачено правовстановлюючий документ.

Суд також не бере до уваги посилання позивача на ту обставину, що третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Другою Київською державною нотаріальною конторою не визнається право позивача, оскільки дії такої особи неправомірними не визнаються, позивачем не заявляється вимог про незаконність винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори і остання не залучалася до участі в справі, як відповідач.

Щодо вимог позивача про визнання за третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, як за спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4, то суд вважає таку вимогу такою, що не ґрунтується на нормах закону і такою що не може бути задоволена.

Також суд звертає увагу на ту обставину, що між зазначеною третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_4 не прослідковується наявності родинних стосунків, про що і було зазначено державним нотаріусом у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Натомість вимог про визнання за ним права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, як за спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4, ОСОБА_3, не пред'являлося, а у позивача відсутні підстави для звернення до суду з такими вимогами від імені останнього.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 Цивільного процесуального кодексу України.

На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні позову повністю.

Керуючись ст.ст. 212-215, 223, 224, 294-296 ЦПК України,суд,-

в и р і ш и в :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - відмовити.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення, а рішення яке було ухвалено без участі особи, яка її оскаржує протягом десяти днів з дня отримання копії рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя А.Новак