АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції - Саламон О.Б.
№ 22-ц/796/8622/2015 Доповідач - Борисова О.В.
Справа № 754/6971/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Гаращенка Д.Р.

при секретарі: Кутц А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 травня 2015 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва в порядку окремого провадження із заявою, в якій просила суд встановити факт прийняття нею спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_4

В обґрунтування заяви зазначила, що після смерті її батька відкрилася спадщина, частина якої перейшла у її володіння і вона фактично прийняла спадщину, оскільки нею було подано відповідну заяву до Другої Севастопольської Державної нотаріальної контори.

Посилаючись на те, що вказана нотаріальна контора знаходиться на тимчасово окупованій території України та не виконує нотаріальних дій просила заяву задовольнити.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08 травня 2015 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини та роз'яснено право на звернення до суду за вирішенням спору в порядку позовного провадження.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права просила скасувати ухвалу суду та передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Зазначає, що її батько ОСОБА_4 перед своєю смертю склав заповіт, який знаходиться в Другій Севастопольській Державній нотаріальній конторі, а тому будучи спадкоємцем вона звернулась саме до цієї нотаріальної контори.

Заявник та заінтересовані особи в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, а тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 подав до суду заяву про відкликання апеляційної скарги, разом з тим колегія суддів відхиляє таку заяву, оскільки відкликання апеляційної скарги допускається до початку розгляду справи в апеляційному суді (до постановлення ухвали про призначення справи до розгляду - стаття 302 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у відкритті провадження суд першої інстанції виходив з того, що заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, оскільки містить в собі спір про право, який належить розглядати в порядку позовного провадження.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктами 2, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 у встановлений законом строк подала заяву про прийняття спадщини до органів нотаріату.

Відповідно до п.23 вищевказаної Постанови Пленуму свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Звертаючись до суду із заявою ОСОБА_1 посилалась на те, що вона фактично прийняла спадщину, що підтверджується її заявою про прийняття спадщини, проте Друга Севастопольська Державна нотаріальна контора у встановлений законом строк не видала їй свідоцтво про прийняття спадщини, оскільки зараз знаходиться на окупованій території, а їй необхідно отримати таке свідоцтво.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в даному випадку наявний спір про право, а тому справа підлягає вирішенню в порядку позовного провадження.

За приписами ч.4 ст.256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином ухвала Деснянського районного суду м. Києва від 08 травня 2015 року постановлена з додержанням вимог процесуального законодавства, внаслідок чого підстав для її скасування, з мотивів викладених в апеляційній скарзі не вбачається.

Керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 307, 312, 313, 315, 317 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И ЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1відхилити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 травня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: