У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"03" грудня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Свої вимоги мотивувала тим, що перебувала у шлюбі з відповідачем з 2000 року, від шлюбу мають дитину - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Мешкали в квартирі за адресою АДРЕСА_1. Згідно свідоцтва про право власності спірна квартира належить позивачу та її матері на праві спільної приватної власності в рівних долях. Після розірвання шлюбу в липні 2012 року відповідач переїхав та створив нову сім'ю. За період з 2009 року відповідач жодного разу не з'являвся в спірній квартирі, однак всі обов'язки, що випливаю з договору утримання покладені на позивача.

Згідно ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно з вимогами ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: ім'я (найменування) позивача відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем не надано доказів, які підтверджують факт не проживання відповідача за адресою АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 27 вересня 2000 року, квартира, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних долях.

Відповідно до ст. 386 ЦК України позивач, як власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні його права користування та розпорядження своїм майном.

Тому позивачу необхідно залучити до розгляду справи другого позивача співвласника спірної квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 - ОСОБА_5.

Згідно ч.1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Відповідно до вимог ч.1 ст.35 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права та обов'язки щодо однієї із сторін.

Оскільки винесення рішення про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням тягне за собою наслідки, щодо зняття з реєстраційного обліку відповідача, тому необхідно залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Дніпровський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Як вбачається з позовної заяви та додатків до неї, позивачем до поданої позовної заяви не долучено копії позовної заяви та копій документів до неї для відповідача по справі.

У відповідності зі ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовна заява подана без дотримання вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, надає строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України,-

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя