Справа № 758/286/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2015 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національної академії статистики, обліку та аудиту в особі в.о. ректора О.Г. Осауленка про виплату неправомірно не нарахованої та не виплаченої частини заробітної плати,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про виплату неправомірно не нарахованої та не виплаченої частини заробітної плати.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 своєї Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, позивачем в своєму позові не вказано повного іменні відповідача (в.о. ректора), а також іменні представника позивача, його місце проживання, поштовий індекс, номери засобів зв'язку та не зазначено належних та допустимих доказів в підтвердження викладених ним обставин якими він обґрунтовує свої вимоги, в частині завдання йому моральної шкоди.

Також позивачем не обґрунтовано нормами процесуального права підстави для включення до змісту своїх позовних вимог прохання витребувати докази, оскільки підстави та порядок здійснення зазначених процесуальних дій чітко визначені ст.ст. 133-135, 136, 137, ЦПК України і такого права позивачу не надають, а навпаки зазначені статті зобов'язують учасників процесу дотримуватись форми та змісту процесуальних документів з проханням здійснити такі дії. Законодавець виокремив в окремі стадії вчинення таких процесуальних дії, як забезпечення доказів, витребування доказів, оскільки подача заяви про забезпечення доказів допускається, як після відкриття провадження у справі так і до пред'явлення позову, подача клопотання про витребування доказів допускається лише після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду справи.

Крім того, частина восьма статті 119 ЦПК України визначає, що якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Відповідно до ст. 42 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені такими документами: 1) довіреністю фізичної особи; 2) довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; 3) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору.

Як вже зазначалося вище та вбачається зі змісту позовної заяви, вона підписана та подана до суду представником ОСОБА_1, адвокатом Моргун Д.М., яким надано до суду Договір № 357 про надання адвокатських послуг, при дослідженні якого мною встановлено, що в ньому незважаючи на вимоги вищезазначених норм чинного цивільно-процесуального законодавства України, не зазначено чітко всі повноваження адвоката, як представника, що унеможливлює встановлення наявності в нього повноважень з пред'явлення до суду позову від іменні позивача ОСОБА_1

Враховуючи вищевикладене, позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 11, 42, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії статистики, обліку та аудиту в особі в.о. ректора О.Г. Осауленка про виплату неправомірно не нарахованої та не виплаченої частини заробітної плати - залишити без руху.

Надати позивачу строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко