Справа № 755/8167/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" червня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є

при секретарі Дурноп»яновій О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Дніпровського районного суду м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб Десятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3, Житлово-будівельного кооператива «Шовковик-4» м. Києва про визнання права власності на квартиру,

В с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача за участю третіх осіб Десятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її чоловік - ОСОБА_4. Після смерті останнього відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме, квартиру АДРЕСА_1. Дана квартира є кооперативною, спадкодавець набув права власності, оскільки виплатив пайові внески в повному обсязі. Однак за життя ОСОБА_5 не було зареєстровано право власності. У теперішній час позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Просить визнати за нею право власності на нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Під час розгляду справи представник позивача ОСОБА_6 неодноразово уточнював позовні вимоги, остаточно просив визнати спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1, визнати за позивачем право власності на 1/2 частку квартири у праві спільної сумісної власності на майно подружжя; визнати за позивачем в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири.

Позивач в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Представництво інтересів здійснював ОСОБА_6

Представник позивача ОСОБА_6 в судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки не повідомив.

Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки не повідомив

Представник третьої особи Житлово-будівельний кооператив кооператива «Шовковик-4» м. Києва в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли заяви про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_4 - батько третьої особи ОСОБА_3 та чоловік позивача ОСОБА_1 (а.с.19,39,44).

Згідно ордера на квартиру АДРЕСА_1 сім'я складає з трьох чоловік: ОСОБА_8, дружини ОСОБА_1,сина ОСОБА_3 (а.с. 17).

Згідно технічного паспорту на трикімнатну квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, загальна площа складає 70,0 кв.м., житлова площа 42,0 кв.м (а.с.7-8).

Згідно довідки Житлово-будівельного коператива «ШОВКОВИК-4» м. Києва 16 січня 1993 року сплачено пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 в розмірі 8599 крб. 15 коп. у повному обсязі, що складає суму паєнакопичення (а.с.52).

Дослідив добуті докази, суд дійшов наступного висновку .

Статтею 2 Закону України «Про власність», якій був чинний на час виникнення правовідносин, визначено право власності як врегульовані законом суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження майном.

Згідно частини 2 ст. 8 цього Закону передбачено, що відносини власності, не врегульовані цим Законом, регулюються Цивільним кодексом України та іншими законодавчими актами.

Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 17 Закону України "Про власність" член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває права власності на це майно. Майно, придбане внаслідок спільної праці членів сім'ї, є їх спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено письмовою угодою між ними.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 61 постанови від 18 вересня 1987 року №9 "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи", за змістом частини першої статті 17 Закону України "Про власність" кооперативна квартира набуває статусу спільної сумісної власності лише за умови внесення паю в ЖБК за рахунок спільних коштів члена ЖБК та членів його сім'ї. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах.

Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Судом встановлено, що трикімнатна квартира у житлово-будівельному кооперативі «ШОВКОВИК-4» м. Києва, загальною площею - 70,0 кв.м., житловою площею 42,0 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 є спільним майном позивача ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_4, які знаходилися в шлюбі з 20 липня 1974 року по день смерті останнього. Кожен із них мав право власності на 1/2 частину спірної квартири.

З урахуванням цього, позивач ОСОБА_1 має право власності на ? частку у праві спільної сумісної власності на майно подружжя.

Тому після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 1/2 частину зазначеної квартири.

Відповідно до ст.1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, дружина та діти спадкодавця.

Відповідно до ст.1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

19 червня 2014 року третя особа ОСОБА_3 звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про відмову від спадщини, яка відкрилася після смерті його батька ОСОБА_4 (а.с.44,58).

Суд вважає доведеним наявність правових підстав для визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину квартири в порядку спадкування за законом.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

28 серпня 2014 року Десятою Київською державною нотаріальною конторою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину по закону, оскільки право власності померлого на квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 не зареєстроване належним чином(а.с. 12,13,14,15).

Частиною 3 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

На час внесення повністю пайового внеску за квартиру, надану ОСОБА_4 в користування, та набуття права власності на це майно Інструкцією про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженою 31 січня 1966 року заступником Міністра комунального господарства Української РСР, яка втратила чинність на підставі Наказу Держжитлокомунгоспу № 56 від 13 грудня 1995 року, визначено, що реєстрацію проводили бюро технічної інвентаризації виконкомів місцевих Рад депутатів трудящих.

У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв'язку зі смертю члена житлово-будівельного кооператива ОСОБА_4.

Згідно ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись Законом України "Про власність" від 7 лютого 1991 року, Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01 липня 2004 року, ч.4 ст.25, ст.ст.1261,1267 Цивільного кодексу (в редакції 2004 року), п.6-1 постанови Пленума Верховного Суду України № 9 від 18 вересня 1987 року "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи", п.п.8,23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", ст.ст.10, 11, 57-61, 208-209, 212-215, 218, 222, 223, 294 ЦПК України,

В и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб Десятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3, Житлово-будівельного кооператива «Шовковик-4» м. Києва про визнання права власності на квартиру задовольнити повністю.

Визнати спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 у праві спільної сумісної власності на майно подружжя.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна