Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гаврилової О.В.,

при секретарях: Філімоновій Ю.О., Неділько Л.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В :

20.05.2015р. позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ФОП ОСОБА_2, в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь 5035,37грн., з яких: 2398,00грн. - ціна товару; 16,26грн. - 3% річних; 630,67грн. - інфляційні втрати; 1990,34грн. - пеня, а також моральну шкоду в сумі 2000,00грн.

Вимоги позову мотивовані тим, що 31.01.2015р. позивач придбав у магазині «ІНФОРМАЦІЯ_1» брюки за ціною 2398,00грн., продавцем яких, згідно чеку, є ФОП ОСОБА_2 14.02.2015р., тобто на 14 день з дня купівлі товару, позивач звернувся до продавця з метою обміну товару на аналогічний, оскільки він не міг бути використаний за призначенням. Разом із товаром позивач пред'явив чек та ярлик виробника, нашитий на товар, що свідчить про те, що товар не використовувався. Товар був прийнятий продавцем. 07.03.2015р. позивач повторно звернувся з письмовою заявою до продавця з вимогою повернути позивачу кошти в розмірі вартості товару. Письмовою відповіддю на адвокатський запит відповідач повідомив, що не вбачає в своїх діях порушень чинного законодавства України. У поверненні коштів позивачу було відмовлено. Отже позивачу було безпідставно відмовлено як в обміні товару, так і у розірванні договору та повернені коштів за товар належної якості. При цьому позивач зазначає у позові, що брюки не відповідали вимогам споживчої якості, оскільки містили дефект виробника та унеможливлювали його використання за призначенням. Більше того, продавець змусив позивача вказати в заяві, що ярлики виробника відсутні. З цих підстав, вказавши правовою підставою позову абз. 1 ч. 1 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів», позивач просить стягнути з відповідача кошти в розмірі вартості товару, три проценти річних та інфляційні втрати, а також неустойку, передбачену ч. 5 ст. 709 ЦК України, з підстав неусунення недоліків товару. Крім того, внаслідок протиправного неповернення сплачених за товар коштів, позивачу була заподіяна моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, спричинених незручностями у неможливості носіння придбаних брюк та не можливості придбати інший товар належної якості, оскільки сплачені кошти продавцем не повернуті. Зухвала поведінка, грубіянство та насмішки працівників відповідача відобразились на психічному здоров'ї позивача. Неправомірні дії продавця призвели до виникнення проблем на роботі у позивача з керівництвом, яке припинило надавати позивачеві заохочення за бездоганну роботу. Ці проблеми, як наслідок, відобразилися і на особистому житті позивача - на взаємовідносинах з родиною, виникненні напружених стосунків, неодноразові сварки через перебування позивача в стані високого емоційного напруження через неправомірну поведінку відповідача. Тому позивач також просить стягнути з відповідача кошти на відшкодування моральної шкоди.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі з викладених у позовний заяві підстав. Також представник пояснила, що товар було повернуто у зв'язку із заїданням застібки - молнії та через те, що не підійшов фасон. В подальшому представник уточнила, що вимоги позову заявлені з підстав ч. 1 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів», що стосуються повернення товару належної якості. Саме така позиція висловлена позивачем - повернення нового товару належної якості, хоча в брюках заїдала молнія, позивач не вважає, що це неякісний товар. Також представник додатково пояснила, що продавець змусив позивача внести до заяви виправлення та зазначити про відсутність ярликів. Брюки було повернуто відповідачеві з вшитими у виріб тканинними ярликами виробника. Ярлики магазину продавця при поверненні були відсутні, де вони знаходяться представнику не відомо, однак законодавчо не вимагається повернення товару належної якості з обов'язковою наявністю крім ярликів виробника, ще й ярликів продавця. Позивач на пропозицію відповідача про проведення незалежної експертизи відмовився, оскільки він повернув новий товар, не носив брюки та вважає себе правим. Моральна шкода завдана позивачеві, полягає у психічних стражданнях внаслідок поведінки продавця, що відобразилось на стосунках у родині.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні, подав письмові заперечення, в яких зазначив, що на час придбання товару позивач не мав жодних претензій до якості брюк. При поверненні товару позивачем у заяві було зазначено про відсутність ярликів. Оскільки наявні пошкодження повернутого позивачем товару мали ознаки таких, що утворилися внаслідок необережної експлуатації товару, позивачу було відмовлено в повернені вартості товару та висловлено прохання забрати придбаний ним товар. Позивачу також було роз'яснено його право на надання згоди на проведення незалежної експертизи товару у випадку його незгоди з висновками відповідача про походження пошкоджень товару. Позивач звернувся до відповідача з повторною заявою про повернення коштів та йому була повторно роз'яснена можливість проведе за його згодою незалежної експертизи товару. Проте, до цього часу позивач не надав відповідачу згоди на проведення незалежної експертизи спірного товару. До цього часу жодного недоліку товару, придбаного позивачем, не встановлено. Також не наведено обставин та доказів завдання позивачу моральної шкоди. Додатково представник відповідача пояснив, що як убачається із заяви позивача, товар було повернуто через недоліки товару, оглянувши брюки, товарознавці прийшли до висновку, що заїдання молнії сталося внаслідок використання товару. Тому позивачу було направлено листа, в якому роз'яснено, що за його згодою можна призначити незалежну експертизу. Однак позивач такої згоди не надав. Тому вимоги позову є необґрунтованими й підстав повертати кошти немає.

Вислухавши пояснення представників сторін, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 31.01.2015 року між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 був укладений договір купівлі продажу брюк (модель: 99, розмір: 48, виробник Вaldessarini, колір - чорний, країна виробництва - Німеччина, код 22889897), за ціною 2 398,00грн., що підтверджується нефіскальним чеком (а.с.11) та не заперечується сторонами.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 698 ЦК України, за договором роздрібної купівлі-продажу продавець, який здійснює підприємницьку діяльність з продажу товару, зобов'язується передати покупцеві товар, що звичайно призначається для особистого, домашнього або іншого використання, не пов'язаного з підприємницькою діяльністю, а покупець зобов'язується прийняти товар і оплатити його. До відносин за договором роздрібної купівлі-продажу з участю покупця-фізичної особи, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

14.02.2015р. позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив повернути вартість вищезазначеного товару з тих підстав, що «молнія заїдає тканину», чек додається. Також у заяві було зазначено, що ярлики виробника та магазину відсутні. Останнє речення містить виправлення (а.с.12).

Згідно наявних у матеріалах справи фотознімків, на яких зафіксовані брюки на час повернення їх до магазину відповідача, на брюках наявні вшиті з внутрішньої сторони ярлики виробника товару. Ярлики магазину продавця відсутні (а.с.14-16).

На заяву позивача відповідачем 26.02.2015р. було надіслано позивачеві листа № 8 від 25.02.2015р., у якому зазначено, що при зовнішньому огляді брюк товарознавчою комісією було встановлено, що вказаний у заяві недолік товару виник у результаті експлуатації виробу. Він не є суттєвим та не носить виробничого характеру. Тому магазин не в змозі задовольнити прохання позивача та просить забрати брюки. Також листом було роз'яснено, що в разі незгоди з думкою товарознавчого відділу магазину, позивач в праві провести незалежну експертиза за рахунок суб'єкта господарської діяльності (а.с.42-44).

07.03.2015р. позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій посилаючись на те, що оскільки позивачу не було запропоновано аналогічного товару на обмін, він вирішив розірвати договір та просив з посиланням на ч. 1, 3 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів» повернути кошти, які не повернуті до сьогоднішнього дня. У зв'язку з цим позивач вимагав від відповідача негайного повернення коштів, сплачених за товар (а.с.13).

На заяву позивача від 07.03.2015р. відповідачем 26.03.2015р. було надіслано позивачеві листа № 12 від 11.03.2015р., у якому зазначено, що з викладених у другій заяві підстав вимога про повернення грошових коштів є необґрунтованою, оскільки брюки 14 днів були в експлуатації, в процесі якої виник невиробничий недолік, який не є істотним та був надбаний за межами магазину, отже товарний вигляд не був збережений. Також цим листом позивачу повторно роз'яснено про можливість проведення за його згодою незалежної експертизи (а.с.46-48).

Крім того, відповідачем 25.03.2015р. була надана відповідь на адвокатський запит від 18.03.2015р., в якій зазначено, що товарознавцями ФОП ОСОБА_2 було виявлено, що зазначені покупцем недоліки було придбано в ході експлуатації виробу та вони не носять виробничий характер. Такі висновки було зроблено виходячи з того що: при придбанні товару, претензій до якості виробу не було; виріб носить ознаки користування; на виробі відсутні ярлики виробника та магазину (зазначається в заяві ОСОБА_1). ФОП ОСОБА_2 не вбачає в своїх діях порушення чинного законодавства України (а.с.51-53).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду показала, що вона працює на посаді товарознавця та менеджера по асортименту в ФОП ОСОБА_2 За правилами заяви покупців про повернення товару приймають продавці. Існує дві причини повернення товару: належної якості та неналежної якості. Повернення товару належної якості можливе протягом 14 днів з дати його придбання. В цьому випадку покупець надає паспорт та чек на придбання товару, виріб не повинен бути в експлуатації, всі ярлики та пломби повинні бути на товарі. Розрізняються два види ярликів: ярлик магазину та ярлик виробника. На ярлику магазину зазначаються: найменування магазину; артикул чи модель; найменування бренду; країна виробник; склад тканини; код товару та розмір. Ярлик магазину завжди паперовий. На ярлику виробника міститься інформація для магазину: артикул; країна виробника; бренд; склад тканини; розмір, а також інструкція по догляду. Пришивний тканинний ярлик виробника розміщується на зворотному боці товару. Також може бути навісний ярлик виробника - тканинний або паперовий. Після повернення товару продавцю, він передається товарознавцю та у складі комісії вирішується питання про наявність підстав для повернення товару. Що стосується брюк, придбаних позивачем, таке питання розглядалось на комісії з трьох осіб. При продажу цих брюк на них були наявні тканинні вшиті ярлики виробки та паперовий ярлик магазину. Однак, при поверненні позивачем брюк ярлик магазину був відсутній, на зворотному боці брюк було виявлено наявність білого ворсу, в деяких місцях назовні містились плями, які є нехарактерними для нового виробу, який не був у експлуатації. Також на брюках були залами, які свідчать про носіння брюк, оскільки вони вироблені з високоякісної шерсті. В заяві позивача були претензії щодо заїдання тканини у молнію. Молнія в даному виробі вшита якісно. При експлуатації одинично тканина потрапила до молнії, внаслідок чого, при розстьобуванні знову потрапляє вже пошкоджена тканина. Це не є виробничим дефектом, оскільки виробничий дефект такого роду покупець виявив би при примірюванні брюк в магазині. Також позивачу листом було повідомлено про можливість проведення незалежної експертизи за рахунок магазину, яка проводиться лише за згодою споживача, оскільки в разі надання висновку про те, що товар якісний, вартість експертизи стягується з покупця.

В судовому засіданні були оглянуті придбані позивачем брюки.

Згідно ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції від 03.01.2015р.), споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції; необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав.

Згідно ч. 1,3 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов'язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті, пред'являються на вибір споживача продавцеві за місцем купівлі товару, виробникові або підприємству, що задовольняє ці вимоги за місцезнаходженням споживача. Споживач має право пред'явити одну з вимог, передбачених частиною першою цієї статті, а в разі її невиконання заявити іншу вимогу, передбачену частиною першою цієї статті.

Разом з тим, не зважаючи на зазначення у заяві позивача від 14.02.2015р. про те, що він просить повернути вартість товару, оскільки «молнія заїдає тканину», та зазначенні у позовній заяві про наявність дефекту виробника, мотивування позовної заяви містить посилання на положення ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів», яка визначає права споживача при придбанні товару належної якості та представником позивача в судовому засіданні заявлено, що саме з цих підстав викладені вимоги позову, оскільки позивачем було повернуто новий товар належної якості, який не був обмінений відповідачем, внаслідок чого позивач убачає підстави для стягнення з відповідача вартості товару, передбачених ст. 625 ЦК України 3% річних та інфляційних втрат, а також визначеної ст. 709 ЦК України неустойки, незважаючи на те, що вона передбачена за товар неналежної якості, та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 212, 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах.

З метою сприяння всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, судом було роз'яснено представнику позивача право заявити клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи, від призначення якої вона відмовилась, як і від проведення незалежної експертизи, запропонованої відповідачем, яка відповідно до ч. 4 ст. 17 «Про захист прав споживачів» провадиться за наявності письмової згоди споживача.

Згідно зі ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції від 03.01.2015р.) споживач має право обміняти непродовольчий товар належної якості на аналогічний у продавця, в якого він був придбаний, якщо товар не задовольнив його за формою, габаритами, фасоном, кольором, розміром або з інших причин не може бути ним використаний за призначенням. Споживач має право на обмін товару належної якості протягом чотирнадцяти днів, не рахуючи дня купівлі, якщо триваліший строк не оголошений продавцем. Обмін товару належної якості провадиться, якщо він не використовувався і якщо збережено його товарний вигляд, споживчі властивості, пломби, ярлики, а також розрахунковий документ, виданий споживачеві разом з проданим товаром. Якщо на момент обміну аналогічного товару немає у продажу, споживач має право або придбати будь-які інші товари з наявного асортименту з відповідним перерахуванням вартості, або розірвати договір та одержати назад гроші у розмірі вартості повернутого товару, або здійснити обмін товару на аналогічний при першому ж надходженні відповідного товару в продаж. Продавець зобов'язаний у день надходження товару в продаж повідомити про це споживача, який вимагає обміну товару. При розірванні договору купівлі-продажу розрахунки із споживачем провадяться виходячи з вартості товару на час його купівлі. Гроші, сплачені за товар, повертаються споживачеві у день розірвання договору, а в разі неможливості повернути гроші у день розірвання договору - в інший строк за домовленістю сторін, але не пізніше ніж протягом семи днів.

Однак, у судовому засіданні встановлено, що придбані у відповідача брюки були повернуті позивачем 14.02.2015р. без ярлика магазину, що підтверджується долученими позивачем фотознімками та визнано сторонами у справі, стороною позивача ярлик магазину не надано навіть у судове засідання, про місцезнаходження такого ярлика представнику не відомо.

Також стороною позивача не надано доказів у розумінні ст. 57-59 ЦПК України на спростування доводів сторони відповідача про повернення позивачем товару після його використання (носіння), що в свою чергу підтверджується показаннями свідка в судовому засіданні та вбачається при візуальному огляді товару (брюк) в суді. Від призначення незалежної експертизи, запропонованої відповідачем та судової товарознавчої експертизи представник відповідача відмовилась.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про відсутність відстав для розірвання договору купівлі-продажу та стягнення з відповідача на користь позивача вартості товару.

Що стосується інших позовних вимог: про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, неустойки та моральної шкоди, вони також не підлягають задоволенню, оскільки ці вимоги позову є похідними від першої позовної вимоги, в задоволенні якої судом відмовлено. Крім того, що стосується передбаченої ст. 709 ЦК України неустойки, вона нараховується за певних умов у разі продажу товару неналежної якості, однак позов заявлено щодо стягнення коштів за товар належної якості, доказів того, що брюки містили недоліки виробника, суду не надано. А згідно ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів», відшкодування моральної шкоди можливе, якщо її завдано внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції).

Таким чином, позов не підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, оскільки позивач при подачі позову звільнений від сплати судового збору у відповідності до Закону України «Про судовий збір», судові витрати по сплаті судового збору слід віднести за рахунок держави.

На підставі наведеного, ст. 15, 16, 698 ЦК України. ст. ст. 4, 9 Закону України «Про захист прав споживачів», керуючись ст. ст. 10, 11, 57-60, 88, 179, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі через Дніпровський районний суд м. Києва апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Якщо особа яка оскаржує рішення не була присутня у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, скарга може бути подана протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя