Києво-Святошинський районний суд Київської області
Справа № 369/9307/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

20.11.2015 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді Нікушина В.В.

За участю секретаря Сокиран І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся із позовом до відповідача, про розірвання шлюбу в якому зазначив, що 20 серпня 2011 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сторони спільного господарства не ведуть, стосунків не підтримують, шлюб носить лише формальний характер. У звязку із вказаними вище підставами позивач просив розірвати шлюб між ними.

В судове засідання позивач не з'явилась однак, подала письмову заяву якою позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити з підстав, які в зазначені в позовній заяві та справу розглянути за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з'явився однак, подаd до суду письмову заяву в якій позов визнв в повному обсязі та просив його задовольнити, справу розглянути за його відсутності.

За наявності зазначених вище заяв сторін суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності сторін.

Вивчивши надані письмові докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, 20 серпня 2011 р. Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво Святошинського району Київської області між позивачем та відповідачем зареєстрований шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 336.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, 22 листопада 2011, що підтверджується свідоцтвом про народження.

Сторони спільного господарства не ведуть, стосунків не підтримують, шлюб носить лише формальний характер. Спору щодо розподілу спільного сумісного майна подружжя у сторін, на момент звернення до суду, немає.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Як вбачається з пояснень позивача почуття любові та поваги між ними зникли, тому збереження шлюбу суперечило б їхінтересам.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст. ст. 111, 112 СК України, так як фактично шлюбні відносини між подружжям припинені, суд вважає примирення сторін неможливим. Оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження сімї є неможливим і суперечить інтересам позивача та відповідача, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24,105, 110, 111, 112, 113,114 СК України, ст. ст. 10, 57-61, 88, 208 - 209, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 20 серпня 2011 р. Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво Святошинського району Київської області між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, актовий запис №336 розірвати.

Шлюб вважати розірваним після набрання рішення законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду.

Суддя