Справа № 510/139/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(Заочне)

02.04.2015 Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Дудник В.І.;

· при секретарі Пройка С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідачка ОСОБА_2 у судові засідання, які призначалися на 20.03.2015 р., 02.04.2015 р., будучи належним чином сповіщена, не явилась, про причину неявки суд не сповістила, була попереджена, що на підставі ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки без поважних причин або неповідомлення суду про причини неявки справа буде розглянута у її відсутності на підставі даних, що є в матеріалах справи.

Позивач на задоволенні позову наполягав, просив розглянути справу у його відсутності.

У звязку із цими обставинами суд прийняв рішення про подальший заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.

В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: свідоцтво про шлюб сторін; копія паспорту позивача із відміткою про шлюб.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач просить розірвати шлюб із відповідачкою ОСОБА_2, зареєстрований 03.10.1993р., зазначивши, що подружнє життя не склалося, виявилася несхожість характерів, поступово перестали розуміти один одного. З приводу непорозумінь, різних поглядів на сімейне життя та ведення спільного господарства між сторонами виникали суперечки, сварки, у звязку із чим поступово втратилися почуття любові та поваги. Фактично сторони припинили шлюбні відносини, вже тривалий час мешкають окремо, сумісного господарства не ведуть. Від шлюбу мають двох повнолітніх дітей. Розірвання шлюбу в органі РАЦС в порядку ст.106 СК України неможливо, оскільки відповідачка від явки у відповідний орган відмовляється. У ситуації, що склалася, шлюб із відповідачкою носить суто формальний характер, позивач наполягає на його розірванні.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що сім'я сторін практично розпалася, її збереження неможливе, шлюб існує формально і підлягає розірванню. Суд також вважає, що застосування заходів щодо примирення подружжя, передбачених ст. 111 СК України, в даній ситуації буде неможливим, оскільки сторони вже тривалий час разом не проживають, зацікавленості в збереженні сім'ї не проявляють, між подружжям втратилися почуття любові і пошани, взаємодопомоги і підтримки, тобто морально-правові підстави шлюбу.

Згідно із ст. 51 СК України дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань. За ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України).

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим

прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки в судові засідання відповідачка, яка була належним чином сповіщена, не явилась, а вимоги щодо зазначення прізвища після розірвання шлюбу є обовязковими для виконання судового рішення про розірвання шлюбу, суд вважає можливим залишити відповідачці після розірвання шлюбу її шлюбне прізвище «Кокалко».

Згідно ч.2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 130, 174, 212, 213 ЦПК України, ст.ст. 51, 56, 110-112, 113, 114 Сімейного кодексу України, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище «Бобирнак») ОСОБА_3, зареєстрований 03 жовтня 1993 року Орлівською сільською радою Ренійського району Одеської області, актовий запис № 12, що мають двох повнолітніх дітей, розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачці ОСОБА_2 залишити її шлюбне прізвище - «Кокалко».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 243 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.І. Дудник