ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5889/15
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позову ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд-

встановив:

Позивачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з положень ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.119 ЦПК України, суд постановлює ухвалу про залишення заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Так, відповідно до вимог ч. 8 ст. 119 ЦПК України якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

За змістом ч. 2 ст. 42 ЦПК України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місцем його проживання.

Так, замість оригіналу такого документу, визначеного ст. 42 ЦПК України, до позовної заяви може бути додана його належним чином засвідчена копія.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви та додатків до позову відсутня належна кількість доручень на особу (представника), який звернувся до суду з позовною заявою не надав в належній кількості документи, що посвідчують його повноваження представника відповідно до кількості позивачів, а саме, відсутня довіреність від позивача ОСОБА_5 на ім'я ОСОБА_6.

Представник не може допускатися до участі у справі за відсутності документів, що підтверджують його повноваження або якщо вони належно не оформлені.

Так, Закон не допускає надання копії довіреності фізичної особи, якщо вона належно не оформлена.

Представник не може допускатися до участі у справі за відсутності документів, що підтверджують його повноваження або якщо вони належно не оформлені.

Таким чином, Закон не допускає надання копії довіреності фізичної особи, якщо вона не належно оформлена.

Судом встановлено, у порушення вимог ч. 8 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника, оскільки до позовної заяви додані не всі копії довіреностей, які належним чином не засвідчені.

Відповідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати свої процесуальні обов'язки.

Відповідно до частин 2, 3 статті 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з абзацом 2,7 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і містить в собі зміст позовних вимог.

Як вбачається зі змісту позовних вимог позивачами не зазначено який саме певний період часу якого буде достатньо для подати заяву про прийняття спадщини.

Виходячи з положень ст.121 ЦПК України, якщо позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.119, 120 ЦПК України, суд постановлює ухвалу про залишення заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не виконання вимог ухвали до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: