Справа № 295/6171/14-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2015 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі

судді Корицької В.О.,

при секретарі Зелінській І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

заяви ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення Богунського районного суду м. Житомира

від 27.10.2014 р. у справі

за позовом ПАТ «ЕК» Житомиробленерго»

до ОСОБА_1

про відшкодування збитків завданих електропостачанню,-

встановив:

27.10.2014 р. Богунським районним судом м. Житомира винесено заочне рішення, згідно якого позовні вимоги ПАТ «ЕК» Житомиробленерго» задоволені повністю та із ОСОБА_1 стягнуті збитки за порушення ПКЕЕН в сумі 13534,77 грн., а також судовий збір у сумі 243,60 коп..

Згідно до положень ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів із дня отримання його копії.

Так, 02.02.2015 р. ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд вищенаведеного заочного рішення. У заяві вказала, що судом безпідставно визнано причини неявки відповідача у судове засідання 27.10.2014 р. поважними, а також те, що судом при ухваленні даного рішення не взято до уваги обставини, що мали істотне значення для справи, про існування яких відповідач не могла повідомити у звязку з відсутністю у судовому засіданні. Заявник посилається на те, що акт № 000513 від 29.07.2011 року ніколи позивачем не складався, а відповідачем підписаний не був. Даний акт є фальсифікованим та не може прийматися судом в якості належного та допустимого доказу.

У відповідності із ч. 1 ст. 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У судове засідання, яке відбулося 01.07.2015 року, сторони не зявилися.

Представник заявника подав через канцелярію суду заяву про відкладення розгляду справи. /а.с. 56/ Причиною неявки в судове засідання вказав перебування у м. Києві та раптове погіршення стану здоров?я.

При цьому, як вбачається із відміток канцелярії суду заява подана особисто представником відповідача в день проведення судового засідання.

Вказані обставини, на думку суду, свідчать про відсутність поважних причин для участі в судовому засіданні.

Представник ПАТ «ЕК» Житомиробленерго» подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечував. /а.с. 58/

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

За змістом ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення спору.

В обгрунтуваня поданої заяви відповідач зазначає, що що акт № 000513 від 29.07.2011 року ніколи позивачем не складався, а відповідачем підписаний не був. Даний акт є фальсифікованим та не може прийматися судом в якості належного та допустимого доказу, а також те, що при обрахуванні нанесених збитків позивачем неправомірно доданий ПДВ в розмірі 20%.

Однак із вказаними підставами суд не погоджується з огляду на наступне.

Так, згідно п. 53 ПКЕЕ у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Як вбачається із акту про порушення ПКЕЕ №000513 від 29.07.2011 р. останній підписаний трьома представниками ПАТ «ЕК» Житомиробленерго» та споживачем ОСОБА_1 особисто без зауважень.

Згідно протоколу засідання комісії РЕМ від 18.08.2011 р. вбачається, що споживач не згодна із складеним актом, а тому спірний акт винесений на розгляд комісії ПАТ «ЕК» Житомиробленерго».

31.08.2011 р. проведено засідання комісії ПАТ «ЕК» Житомиробленерго», на якому була присутня ОСОБА_1, та постановлено, що акт про порушення ПКЕЕ №000513 від 29.07.2011 р. складний правомірно. Вирішено провести нарахування збитків згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Отже, відповідачем не надано належних та допустимих доказів того, що складений 29.07.2011 р. акт про порушення ПКЕЕ є сфальсифікованим, оскільки він складений у порядку та у спосіб, передбачений ПКЕЕ.

Що стосується неправомірності включення до збитків 20% ПДВ, то вказані обставини також є безпідставними, оскільки ПАТ «ЕК» Житомиробленерго» є платником ПДВ, а розрахунок збитків здійснений на підставі формули, визначеної Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, яка передбачає включення до вартості збитків ПДВ.

За таких обставин, заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 209, 210, 229-232 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Розяснити відповідачу, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Корицька