Справа № 212/7371/15-ц
У х в а л а

про усунення недоліків

31 серпня 2015 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста ОСОБА_1 ОСОБА_2 розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства « Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі,-

В С Т А Н О В И В;

До Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу надійшла позовна заява ПАТ „Дельта Банк до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі.

Вказана заява не відповідає вимогам, встановленим ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху.

Встановлено, що позивачем не зазначено докази, що підтверджують кожну обставину, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, а саме: вказано, що між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 укладено кредитний договір № 0 від 22.12.2006 року та надано кредитні кошти у розмірі 20 000, 00 дол. США; не вказано з якого часу виникла заборгованість відповідача за вказаним кредитним договором; не надано розрахунку заборгованості відповідача по кожній складовій суми боргу, а саме: розрахунок заборгованості по основній сумі кредиту, за відсотками, за комісією з зазначенням дати виникнення заборгованості, складових заборгованості, дати оплат, здійснених боржником в рахунок погашення боргу, оскільки позивач просить звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання за банком права.

Відповідно до ч. 4 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. Відповідно до п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як статті 39 Закону України "Про іпотеку", так і положенням пункту 4 частини першої статті 215 ЦПК. Зокрема, у ньому в обов'язковому порядку має зазначатись: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки - шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу шляхом надання права іпотекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій). Так згідно до ст. 39 Закону України "Про іпотеку", у разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. А тому з врахуванням вищевикладеного зміст позовної заяви має також відповідати й вимогам ст. 39 Закону України "Про іпотеку". Позивач не виконав вищевказані вимоги ч. 4 ст. 119 ЦПК України, п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", та ст. 39 Закону України "Про іпотеку", оскільки в позовній заяві позивачем не зазначено: всі складові загального розміру вимог, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Тому враховуючи роз'яснення, які містяться в п. 38 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», позивачу слід визначитись із позовними вимогами.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позовна заява ПАТ „Дельта Банк підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства « Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі - залишити без руху і надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником ухвали судді.

Розяснити заявникам, що у випадку не усунення наведених в ухвалі недоліків у встановлений строк, заява буде вважатись не поданою і підлягає поверненню позивачам.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судового збору та щодо недотримання правил підсудності, у встановлений законом строк і порядок, передбачений ст. ст. 293, 294 ЦПК України.

Суддя І. Б. Чайкін