№ 308/1804/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19.03.2015 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючого судді - Бедьо В.І.,

при секретарі - Холмогоровій Л.В.,

з участю представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом позовної заяви ОСОБА_2 до Ужгородської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом мотивуючи його наступним.

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (дівоче прізвище - ОСОБА_3) є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

ОСОБА_3 помер НОМЕР_2, відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1.

Йому на праві приватної власності відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серії ЗК 012-4724 належала земельна ділянка площею 0,036 га для ведення індивідуального садівництва на території Оноківської сільської ради.

Враховуючи те, що мати позивачки - ОСОБА_3 на день смерті батька проживала разом з ним, вона відповідно прийняла спадщину - вищевказану земельну ділянку, як спадкоємець першої черги.

ІНФОРМАЦІЯ_4 мати позивачки - ОСОБА_5- померла.

17 листопада 2014 року ОСОБА_2 як спадкоємець першої черги звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_6 із заявою про прийняття спадщини.

Однак листом приватного нотаріуса ОСОБА_6 їй було відмовлено у прийнятті спадщини у зв'язку з пропуском терміну для прийняття спадщини.

Також у листі нотаріуса вказано, що заява позивачки про прийняття спадщини за померлою ОСОБА_5 може бути прийнята у випадку надання документів, які підтверджують, що на день її смерті ОСОБА_2 постійно проживала разом з нею або надання рішення суду про призначення додаткового строку, достатнього для подання мною заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує на те, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв'язку з тим, що не мала оригіналу правовстановлюючого документу на земельну ділянку і тому виникли труднощі при оформленні спадщини.

З огляду на зазначене та те, що на день смерті матері позивачка проживала за адресою АДРЕСА_1, змушена звернутися до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини строком три місяці.

У судовому засіданні представник позивача вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

В судове засідання представник Ужгородської міської ради не з'явився, однак на адресу суду надіслав заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутності на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд, оцінивши всі наявні в матеріалах докази , приходить до наступного.

Відповідно до свідоцтва про народження (серія НОМЕР_3) ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_4 27 серпня 1977 року позивачка вийшла заміж і змінила прізвище «ОСОБА_2» на «ОСОБА_2».

ОСОБА_3 помер НОМЕР_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1.

У відповідності до Державного акту на право власності на землю Серії ЗК012 - 4124 ОСОБА_3 на підставі рішення сесії ХVІІ скликання Оноківської сільської Ради народних депутатів від 27.01.1994 року передана у приватну власність земельна ділянка площею 0, 036 гектарів в межах згідно з планом для ведення індивідуального садівництва на території Оноківської сільської ради.

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої відповідно входила вищевказана земельна ділянка.

Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Зі змісту позовної заяви та пояснень представника позивача вбачається, що ОСОБА_4 проживала разом з померлим ОСОБА_3 що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою товариства з обмеженою відповідальністю «Наш Добробут» від 13.11.2014 року № 2059 та від 13.11.2014 року № 2060 та будинковою книгою і відповідно вона прийняла спадщину як спадкоємець першої черги.

Відповідно до статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шість місяців), він не заявив про відмову від неї.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5.

Відповідно до статті 1276 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Відповідно до ст.1272 ЦК України, позивач ОСОБА_2, як єдина спадкоємиця, протягом шести місяців повинна була звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері, однак через те, що згідно її пояснень в позовній заяві, не мала оригіналу правовстановлюючого документу на земельну ділянку, вказаний строк був нею пропущений.

Зазначену причину пропуску суд вважає в даному випадку поважною і відповідно до вимог ч.3 ст.1272 ЦК України приходить до висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини троком 10 днів.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1270,1272 п.3 ЦК України, ст.ст. 224-228 ЦПК України, суд,-

Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити частково.

Надати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_5 додатковий строк 10 днів з дня набрання рішення законної сили.

Заяву про перегляд заочного рішення сторона може подати на протязі 10 днів з дня отримання його копії

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І.Бедьо