Справа № 405/4177/15-ц
31.08.2015 Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :
головуючої судді: Шевченко І.М.
при секретарі: Фришко А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -
При укладенні договору сторони керувались ч.2 ст. 639 ЦК України відповідно до норм якої якщо сторони домовились укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагається.
Позивач повністю виконав взяті на себе зобов»язання, передбачені даним договором. В порушення умов договору відповідач від своєчасного виконання зобовязань ухиляється, в звязку з чим, станом на 20.05.2015 року має заборгованість в сумі 14 289,32 грн., із них: заборгованість за кредитом 5 000,00 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 4 567,64 грн., пеня за несвоєчасність виконання зобов»язань за договором 3 686,68 грн., заборгованість по комісії за користування кредитом 1 035,00 грн.
Посилаючись на викладене, умови договору та норми діючого законодавства просить задовольнити позов та стягнути з відповідача зазначену вище суму заборгованості і судові витрати по справі.
Представник позивача в судове засідання не з»явилась, про час та місце слухання справи повідомлена, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з"явився, про час та місце слухання справи повідомлявся, причини неявки суду не сповістив, заяви про розгляд справи у його відсутності суду не подавав.
Суд визнав за можливе розглянути справу за відсутністю відповідача та ухвалив розглядати справу заочно, про що представник позивача в своїй заяві не заперечувала і що відповідає вимогам статті 224 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до пунктів 3.2.1.1.16 Умов при укладенні договорів і угод,чи вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання Клієнта до «Умов і правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки», або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк/інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперової або електронної інформації, або в будь-якій іншій формі), Банк і Клієнт допускають використання підписів клієнта у вигляді електронного цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований банком через верифікований номер телефону, який належить уповноваженій особі клієнта з правом «першого» підпису. Підписання договорів у угод таким чином прирівнюється до укладання договорів та угод у письмовій формі.
Вказане кореспондується ст. 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» - електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки). Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму.
При укладенні договору сторони керувались ч.2 ст. 639 ЦК України відповідно до норм якої якщо сторони домовились укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагається.
Відповідно до ч.1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов»язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов»язується повернути кредит та сплатити проценти.
Кредитний ліміт на поточний рахунок надається на поповнення оборотних коштів та здійснення поточних платежів клієнта, в межах кредитного ліміту. Про розмір ліміту банк повідомляє клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв»язку банку та клієнта (п.3.2.1.1.1 Умов). Кредит надається в обмін на зобов»язання клієнта щодо його повернення, сплати процентів та винагород (п.3.2.1.1.3 Умов). Договором визначено, що ліміт може бути змінений банком в односторонньому порядку, передбаченому Умовами і правилами надання банківських послуг, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами банку. Підписавши Угоду, клієнт висловлює свою згоду на те, що зміна ліміту проводиться банком в односторонньому порядку шляхом повідомлення клієнта на свій вибір або в письмовій формі або через встановлені засоби електронного зв»язку банку і клієнта (п.3.2.1.1.6 Умов).
Факт отримання відповідачем зазначених коштів підтверджується в суді наданим розрахунком заборгованості, в якому відображено рух коштів по рахунку. Банк сої зобов»язання виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредитний ліміт в розмірі 5 000 грн.
За статтями 526, 612 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином, відповідно до умов Договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов»язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Розділом Умов 3.2.1.4 затверджено порядок розрахунків за користування кредитом в період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку клієнта при закритті банківського дня клієнт виплачує проценти, виходячи із процентної ставки, розмір якої залежить від строку користування кредитом (диференційована процентна ставка). Розрахунок відсотків за користування кредитом проводиться щодня, починаючи з моменту утворення на поточному рахунку дебетового сальдо при закритті банківського дня. За кількість днів користування кредитними коштами, виходячи із 360 днів у році. Розрахунок відсотків проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом. На суму залишку заборгованості за кредитом. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування відсотків не включається, нарахування відсотків здійснюється в дату сплати.
При несплаті винагороди, відсотків у відповідні їм дати сплати, вони вважаються простроченими і банк має право вимагати від клієнта дострокового повернення кредиту, сплати відсотків за його користування, виконання інших зобов»язань за кредитом в повному обсязі.
Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором станом на 20.05.2015 року відповідач має заборгованість в сумі 14 289,32 грн., із них: заборгованість за кредитом 5 000,00 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 4 567,64 грн., пеня за несвоєчасність виконання зобов»язань за договором 3 686,68 грн., заборгованість по комісії за користування кредитом 1 035,00 грн.
Ст. 611 ЦК України передбачає, що в разі порушення зобовязання настають наслідки, встановлені Договором або Законом.
Відповідно до п. 3.2.1.5.1 Умов та правил надання банківських послуг при порушенні клієнтом будь-якого із зобов»язань по сплаті відсотків за користування кредитом, передбачених п.п. 3.2.12.2.2., 3.2.1.4.1, 3.2.1.4.2, 3.2.1.4.1 термінів повернення кредиту, передбачених п.п. 3.2.1.1.8, 3.2.1.2.2.3, 3.2.1.2.3.1, винагороди, передбаченої п.п. 3.2.1.2.2, 3.2.1.4.4, 3.2.1.4.5, 3.2.1.4.6 клієнт виплачує банку за кожен випадок порушення пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період, за який сплачується пеня, у % річних від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу, а в разі реалізації банком права на встановлення іншого строку повернення кредиту, клієнт сплачує банку пеню в розмірі, зазначеному в п. 3.2.1.4.1.3 від суми заборгованості за кожен день прострочення, сплата пені здійснюється у гривні.
Пунктом 3.2.1.5.4 Умов нарахування неустойки за кожен випадок порушення зобов»язань, передбаченої п. 3.2.1.5.1, 3.2.1.5.2, 3.2.1.5.3 здійснюється протягом трьох років з дня. Коли відповідне зобов»язання мало бути виконане клієнтом.
Нормами ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов»язання та боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити борг, а також відсотки.
Судом встановлено, що відповідач виключений з реєстру суб»єктів підприємницької діяльності, враховуючи вимоги статей 51, 52, 598-609 ЦК України, 47-49 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», у випадку припинення суб»єкта підприємницької діяльності фізичної особи (виключення з реєстру суб»єктів підприємницької діяльності) її зобов»язання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею, як за фізичною особою, оскільки фізична особам не перестає існувати. Фізична особа-підприємець відповідає за своїми зобов»язаннями, пов»язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном.
Вказана правова позиція висловлена Верховним судом України у постанові від 04.12.2013 року по справі № 6-125цс13.
За ст. ст. 1049-1050 ЦК України позичальник зобов»язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та у порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позичкодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалась на його банківський рахунок.
Таким чином, суд встановив, що позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» доведений в суді, вимоги базуються на нормах чинного законодавства і підлягають задоволенню в повному обсязі.
Стягненню з відповідача підлягають і судові витрати, понесені позивачем при розгляді даної справи та підтверджені наданою суду квитанцією про сплату судового збору в сумі 243,60 грн.
На підставі викладеного і ст.ст. 526, 554, 611, 612, 625, 634, 1049, 1050, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212 215, 224-226 ЦПК України, суд ,-
Позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії до Ленінського районного суду м. Кіровограда.
Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда Шевченко