Справа № 383/592/15-ц
Номер провадження 2/383/234/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2015 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді - Фур І. П.,

при секретарі - Одінцовій Н.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судового засідання Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бобринецької міської ради про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовними вимогами до Бобринецької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку № 434, площею 4,72 га, розташовану на території Бобринецької міської ради, згідно Державного акту на право приватної власності на землю серія ІІІ-КР № 042884, виданого 29.03.2002 року на імя ОСОБА_2, яку прийняла в порядку спадкування за законом ОСОБА_3 згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.08.2011 року, реєстровий № 1573. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 14.03.2010 року в м. Бобринець помер його батько - ОСОБА_2. Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку № 434 площею 4,72 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бобринецької міської ради Бобринецького району Кіровоградської області, яку прийняла мати позивача - ОСОБА_3, яка померла 24.10.2013 року. Після її смерті позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та отримав свідоцтво на право на спадщину за законом від 12.08.2014 року на спадкове майно у вигляді земельної ділянки, яка була надана його матері у 2002 році. При зверненні позивача до державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори з заявою про видачу на його ім'я свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, яку ОСОБА_3 успадкувала після смерті ОСОБА_2 постановою нотаріуса йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через відсутність на Державному акті відмітки органу, який здійснює реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обмежень, про реєстрацію права власності на ім'я спадкодавця - ОСОБА_3.

В судове засідання позивач та його представник не зявились, надавши заяву про розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві.

Представник Бобринецької міської ради в судове засідання не зявився, направив до суду заяву в якій просить справу розглянути за його відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечив.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що 14.03.2010 року в м. Бобринець помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-ОЛ № 110110 (а.с. 5).

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_2, а саме земельної ділянки № 434, площею 4,72 га, кадастровий номер :02:001:0434, що знаходиться на території Бобринецької міської ради та належала померлому ОСОБА_2 на підставі Державного акту серія ІІІКР № 042884 (а.с. 7-8).

24 жовтня 2013 року в м. Бобринець померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-ОЛ № 179626 (а.с. 6).

Відповідно до постанови нотаріуса від 13.08.2014 року позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку № 434 площею 4,7194га, після смерті матері ОСОБА_3 оскільки ОСОБА_3 спадщину прийняла, але не зареєструвала у встановленому законом порядку (а.с. 9).

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем майна ОСОБА_3, а саме земельної ділянки № 435, площею 4,7201 га, кадастровий номер :02:001:0435, що знаходиться на території Бобринецької міської ради та належала померлій ОСОБА_3 на підставі Державного акту серія ІІІКР № 042885 (а.с. 10).

Відповідно до спадкових справ відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3, наданих державним нотаріусом, спадкоємцем майна ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1, оскільки ОСОБА_4, який є братом позивача відмовився від прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 на користь матері ОСОБА_3, також, брат позивача відмовився від прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, що підтверджується заявами про відмову від прийняття спадщини (а.с. 34,51).

Відповідно до довідки, наданої Бобринецькою міською радою, на час смерті батько позивача ОСОБА_2 проживав разом з дружиною ОСОБА_3 (а.с.81).

Відповідно до довідки, наданої Бобринецькою міською радою, на час смерті ОСОБА_3 з нею був зареєстрований, але не проживав син ОСОБА_4 (а.с.82).

За змістом ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті та згідно ч.2 ст.1268 цього Кодексу не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

За змістом ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка б належала кожному з них у разі спадкування за законом ( обовязкова частка).

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст. 125 ЗК право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом, а також право власності на земельну ділянку, набуту у власність із земель приватної власності без зміни її меж, цільового призначення, посвідчується:

- цивільно-правовою угодою щодо відчуження земельної ділянки, укладеною у порядку, встановленому законом, у разі набуття права власності на земельну ділянку за такою угодою;

- свідоцтвом про право на спадщину (ч. 1 і ч. 2 ст. 126 ЗК).

Згідно з роз'ясненнями п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до наведеного, враховуючи, що позивачу у даному разі неможливо будь-яким іншим чином захисти свої право на спадкове майно, крім як звернутися до суду з позовом про визнання право власності на майно в порядку спадкування, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 88, 174, 213, 215 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Бобринецької міської ради про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, в порядку спадкування за законом право власності на земельну ділянку № 434, площею 4,72 га, розташовану на території Бобринецької міської ради, згідно Державного акту на право приватної власності на землю серія ІІІ-КР № 042884, виданого 29.03.2002 року на імя ОСОБА_2, яку прийняла в порядку спадкування за законом ОСОБА_3 згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.08.2011 року, реєстровий № 1573.

Рішення може бути оскаржено до судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області через Бобринецький районний суд Кіровоградської області шляхом подачі протягом десяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення рішення мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя І. П. Фур