Номер провадження 2/754/2063/15
Справа №754/2477/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
26.06.2015 Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого суддіСаламон О.Б.
з участю секретаряСолодухіної Н.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про вселення, визначення порядку користування житловим приміщенням, зобов»язання не чинити перешкод в користуванні житловим приміщенням, -
До суду звернулася позивач ОСОБА_3 з вимогою до відповідача ОСОБА_4 про вселення, визначення порядку користування житловим приміщенням, зобов»язання не чинити перешкод в користуванні житловим приміщенням - АДРЕСА_1.
Свої вимоги мотивує тим, що їй, ОСОБА_3, на праві спільної часткової власності належить 1/8 частина АДРЕСА_1, решта квартири належить ОСОБА_4, однак остання відмовляється добровільно надати доступ до квартири з подальшою можливістю користування. Оскільки квартира складається з трьох житлових кімнат, просить встановити порядок користування квартирою, виділивши їй кімнату 14,6 кв.м, а дві інші кімнати площею 15 кв.м, та 18,6 кв.м. - відповідачу, що не буде порушувати прав співвласника. Такий порядок користування є найбільш зручним для сторін стосовно умов розташування та розміру кімнат.
Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач до суду не з'явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином - згідно з ч.9 ст.74 ЦПК України - повідомленням у пресі.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо відомостей про права та відносини сторін, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача.
Дослідивши матеріали справи та обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 належить 1/8 частина АДРЕСА_1, на підтвердження чого надано рішення Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2014 р., на підставі якого визнано за ОСОБА_3 право власності на обов'язкову 1/8 частку у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_5 (а.с.3-5)
В мотивувальній частині рішення зазначено, що після спадкодавця ОСОБА_5 залишилася 1/2 частка спірної квартири. Спадкодавець на випадок смерті склав заповіт, відповідно до якого належну йому на праві власності 1/2 частину квартири заповів ОСОБА_4 Коло спадкоємців складається з 2 - х спадкоємців першої черги, які б при відсутності заповіту спадкували по 1/4 частині квартири, отже половина від 1/4 складає 1/8 часткою, що є обов»язковою часткою в спадщині ОСОБА_3
Власником іншої частини квартири є ОСОБА_4
Відповідно до довідки Ф-3, виданої ЖЕК-304, житлова площа АДРЕСА_1 складає 48,2 кв.м. У квартирі зареєстрована ОСОБА_4 з 1983 року, при цьому власником 1/8 частини є ОСОБА_3 (а.с.6)
Що стосується визначення порядку користування житловим приміщення, у відповідності до ст. 12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд та згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
Як встановлено в судовому засіданні, трикімнатна АДРЕСА_1. має загальну площу 71,8 кв.м, житлову площу 48,2 кв.м, кімнати площею - 14,6 кв.м., 15,0 кв.м. та 18,6 кв.,м. що підтверджується копією плану на квартиру. (а.с.8)
За таких обставин, суд приходить до висновку, що спірна АДРЕСА_1 належить кожному з співвласників у певних частках. Сторони та зареєстровані особи у спірній квартирі не позбавлені права користування нею.
Оскільки виділ квартири кожному власнику в натурі неможливий, а встановлення порядку користування квартирою не порушує права власності кожного з власників, не зменшує частки кожного з власників у спільній власності та є єдиним вирішенням виниклого між ними спору, позовні вимоги позову щодо визначення порядку користування жилим приміщенням, а саме виділити кімнату площею 14,6 кв.м. - позивачу ОСОБА_3 - є обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення/
Керуючись ст.ст. 4,10,27,31-32,60,123,137,143-144,179,213-215 ЦПК України, ст. ст. 316,319,321,358 ЦК України, суд, -
Визначити порядок користування АДРЕСА_1, виділивши в користування ОСОБА_3 жилу кімнату розміром 14,6 кв.м.
Вселити ОСОБА_3 в АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б.