Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/1856/15-ц
У Х В А Л А

іменем україни

14 серпня 2015 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Яковенко Н.Л.,

при секретарі Кондра Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 22 травня 2015 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Київським районним судом м. Полтави 22 травня 2015 року ухвалено заочне рішення по справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідачем ОСОБА_1 29 травня 2015 року зазначене рішення отримано та 11 червня 2015 року подано до суду заяву про перегляд заочного рішення.

В своїй заяві посилається на те, що не був повідомлений про час і місце розгляду справи, про наявність позову дізнався із заочного рішення. Посилається також на поважність причин неявки в судове засідання.

Суд, розглянувши матеріали, приходить до наступних висновків.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Полтави від 22 травня 2015 року позовні вимоги позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за договором № б/н від 06.10.2011 року в сумі 23482 грн. 13 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» понесені позивачем судові витрати в сумі 243 грн. 60 коп.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, за нормами законодавства, заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності підстав: 1) якщо буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа призначалася судом до розгляду на 13 травня 2015 року та на 22 травня 2015 року. Відповідач ОСОБА_1 кожного разу завчасно повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, але жодного разу в судове засідання не зявився, жодних заперечень з приводу поданого до суду позову не подавав, про причини своєї неявки суд не повідомляв.

Тому суд приходить до висновку, що посилання відповідача на те, що неявка його в судові засідання 13 травня 2015 року та 22 травня 2015 року є такою, що здійснена з поважних причин, не може бути прийнята судом до уваги, оскільки ОСОБА_1 мав би повідомити суд про поважність таких причин до початку судового засідання, але своїм правом не скористався.

До висновку про належне повідомлення відповідача ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи суд приходить, виходячи з наступного.

Судові повістки в судове засідання на імя відповідача направлялись судом за місцем реєстрації місця проживання, які повернулись до суду без вручення відповідачу за закінченням терміну зберігання.

Аналогічну адресу відповідач зазначив в поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення та назвав під час встановлення його особи в судовому засіданні.

Відповідно до п.99 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Пунктом 117 Правил передбачено, що поштові відправлення, поштові перекази повертаються об'єктом поштового зв'язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦК України в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою, зареєстрованою у встановленому законом порядку, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їй належним чином.

Судова повістка на 13 травня 2015 року отримана відповідачем ОСОБА_1О, разом з позовною заявою та доданими до неї документами особисто 08 травня 2015 року (.а.с 44), тому твердження про те, що про наявність справи в суді дізнався лише з отриманого заочного рішення, не заслуговує на увагу.

Оскільки відповідачем ОСОБА_1 судова повістка на 22 травня 2015 року, направлена судом на його імя за адресою, за якою зареєстровано його місце проживання, не одержана, повернута суду за закінченням терміну зберігання через відсутність адресата, суд вважає відповідача таким, що був належним чином повідомлений по час та місце судового розгляду в судовому засідання 22 травня 2015 року.

Тому суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення з причин поважності неявки відповідача в судове засідання.

Звертаючись до суду з заявою про скасування заочного рішення, відповідач ОСОБА_1 не посилається на жодні докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено суду, що не зявився в судове засідання з поважних причин та повідомив суд про причини такої неявки. При цьому докази, на які посилається відповідач в поданій до суду заяві про скасування заочного рішення не мають істотного значення для правильного вирішення справи, не спростовують висновків суду.

Тому в задоволенні заяви про скасування заочного рішення слід відмовити за її безпідставністю.

Керуючись ст. 231 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 22 травня 2015 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до апеляційного суду Полтавської області через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів.

Головуючий /підпис/ ОСОБА_2

Суддя Н.Л.Яковенко

14.08.2015