ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7627/15-ц
провадження № 2/753/4452/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"21" липня 2015 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді Сирбул О.Ф.
при секретарі Борисові М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Україна» до ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування,-
У квітні 2015 року Товариство з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» (надалі - Позивач) звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Україна» (надалі - Відповдіач 1) до ОСОБА_2 (надалі - Відповідач 2) про стягнення страхового відшкодування та просив стягнути з відповідача затрати по виплаті страхового відшкодування та судовий збір.
Відповідно до ст. 213 Цивільного процесуального кодексу України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
В судове засідання представник позивача не з'явився, до суду надіслав заяву позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с. 77).
Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суд не повідомили. Клопотань про відкладення розгляду справи, або про розгляд справи за відсутності відповідачів до суду не надсилали.
На підставі ч. 1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, враховуючи думку позивача, який не заперечив проти заочного розгляду справи, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність учасників судового процесу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
29 листопада 2013 року на пр.-ті Московському - пл. Повстання у м. Харкові сталася дорожньо-транспортна пригода: водій ОСОБА_2, керуючи автомобілем НОМЕР_2 допустила зіткнення з автомобілем Chevrolet Aveo, д.н.з. НОМЕР_4, що належить ОСОБА_3, в результаті чого автомобілі отримали механічні пошкодження.
Відповідно до постанови Московського районного суду м. Харкова від 23.12.2013 р., дорожньо-транспортна пригода сталася в результаті порушення Правил дорожнього руху ОСОБА_2 (а.с. 47).
У результаті цієї пригоди був пошкоджений автомобіль страхувальника.
Відповідно до калькуляції ТОВ «Євро Асистанс» № 3.13.3856 від 10.01.2014 р. вартість відновлювального ремонту становить 9 470,80 грн.
Згідно звіту ФОП ОСОБА_4 № 1001 про визначення розміру матеріального збитку вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу Chevrolet Aveo, д.н.з. НОМЕР_1 становить 23 920,88 грн. (а.с. 22-45).
Відповідно до умов договору страхування позивачем було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 8 087,50 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 978 від 31.01.2014 р. (а.с. 46).
Цивільно-правова відповідальність водія ОСОБА_5 застрахована у ПрАТ «СК «Україна» на підставі полісу № АС/3997119 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, франшиза становить 1 000,00 грн. (а.с. 48).
Стаття 993 Цивільного кодексу України передбачає перехід до страховика прав страхувальника щодо особи, відповідальної за завдані збитки, а саме до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Відповідно до ч. 2 ст. 1187 Цивільного кодексу України шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (права власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Згідно ст. 1191 Цивільного кодексу України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Відповідно до ст. 35 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» для отримання страхового відшкодування особа, яка має право на відшкодування, подає страховику відповідну заяву.
Відповідно до ст. 36.2 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов'язаний: у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його.
Отже, позивач має право вимоги до Відповідачів, а саме до приватного акціонерного товариства Страхова компанія «Україна» у розмірі: 8 087,50 грн. - 1 000,00 грн. = 7 087,50 грн.; до ОСОБА_2 у розмірі 1 000,00 грн.
Відповідно до заяви вих. № 2136/3.3856 від 23.06.2014 р. про відшкодування шкоди Позивач звернувся до Відповідача 1 з вимогою про сплату страхового відшкодування, але в добровільному порядку Відповідач 1 не здійснив виплату страхового відшкодування в порядку регресу.
Відповідно до ст. 1194 Цивільного кодексу України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов'язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, доведені та підлягають до задоволення в повному обсязі.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Оскільки позов задовольняється, з відповідачів на користь позивача повинна бути стягнена сума сплаченого судового збору у розмірі 243,60 грн. (а.с. 53).
Виходячи з вищевикладеного та керуючись ст. ст. 993, 1187, 1191, 1194 Цивільного кодексу України, ст. 27 Закону України «Про страхування», ст.ст. 3, 10, 11, 60, 88, 212- 215 ЦПК України, суд, -
Позов Товариства з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Україна» до ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування - задовольнити.
За письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії заочного рішення до суду першої інстанції, заочне рішення може бути переглянуто судом, який постановив рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк, протягом якого розглядатиметься заява відповідача про перегляд заочного рішення, не включається до строку на апеляційне оскарження.
Суддя: