Номер провадження 2/754/2644/15
Справа №754/4380/15-ц
02.07.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
при секретарі Щедріковій В.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-КЛАСІК» про стягнення суми, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК» про стягнення коштів, посилаючись на Закон України «Про захист прав споживачів». В обґрунтування своїх вимог позивач вказує на те, що нею на сайті parter.ua. були придбані квитки на концерт ОСОБА_2, який мав відбутися 27 березня 2014року. Вказаний концерт повинен був відбутися у Національному академічному театрі опери та балету України ім. Т.Г. Шевченка, організатором проведення, якого є ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК». Однак концерт у заявлену дату не відбувся, та організатором було оголошено про перенесення концерту на іншу дату, а згодом - скасовано взагалі. Вартість придбаних квитків становить 700 грн. У зв'язку з зазначеним, позивач зверталася з претензією до ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК» з приводу повернення коштів за придбані квитки. Відповідач суму коштів не повернув та не надав жодної письмової відповіді на вказані звернення. Водночас, позивач вважає, що організатор своїми неправомірними діями, порушеннями прав позивача як споживача, а тому просить суд стягнути з відповідача на її користь 8239 грн., з яких 700грн. - вартість квитків, 8239грн. пеня у розмірі 3% за кожний день прострочення, моральну шкоду в розмірі 1000грн.
В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги за викладеними обставинами та просила задовольнити їх в повному обсязі.
Представник відповідача в судове засіданні повторно не з'явився, про розгляд справи відповідач належним чином повідомлений, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення. За даних обставин, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи, відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України.
Вислухавши пояснення позивача та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 придбала на сайті parter.ua. два квитки на концерт ОСОБА_2, вартість яких становить 700 грн. Вказаний концерт мав відбутися 27 березня 2014 року у Національному академічному театрі опери та балету України ім. Т.Г.Шевченка, організатором проведення, якого є ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК».
Концерт ОСОБА_2 не відбувся.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у випадку порушення виконавцем послуги строку її надання, або у разі наявності в послузі істотних недоліків, споживач має право в першому випадку відмовитись від договору та відшкодувати збитки, а в іншому випадку - вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
23 грудня 2014 року, позивач ОСОБА_1 надіслала претензію директору ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК», яка містила в собі вимогу повернути позивачу грошові кошти, які були сплачені за концерт, яку відповідач отримав 29 грудня 2014 року (а.с.6-8). Але, відповідач суму коштів не повернув та не надав жодної письмової відповіді на вказані звернення.
Згідно з п. 10 Порядку організації та проведення гастрольних заходів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 35 від 15 січня 2004 року відповідальність перед глядачами за якість проведення гастрольного заходу та забезпечення захисту прав споживачів несе організатор такого заходу.
Таким чиним, судом встановлено, що ТОВ «Партер.УА» здійснювало продаж квитків на гастрольний захід концерт ОСОБА_2 на підставі укладеного з ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК» Агентського договору на розповсюдження квитків № 01-08/12ІК від 01.08.2012 року.
На відміну від прав споживача, які передбачені в ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» та які надають можливість споживачу, який придбав неякісний товар, пред'явити вимоги, як продавцю такого товару, так і його виробникові, квиток на концерт - не є товаром, а є документом, що підтверджує право особи на одноразове відвідування заходу (п. 1.2 Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої Наказом Міністерства культури і мистецтва України № 452 від 07.07.1999 року, в редакції наказу № 34 від 12.05.2011 року), тобто підтверджує право споживача на отримання видовищної послуги, а отже, у разі, якщо істотні умови надання такої послуги порушуються її надавачем, у споживача виникають права, передбачені не ст. 8, а ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», на яку посилається позивач в позові, і згідно з якою споживач має право направляти свої вимоги виключно безпосередньому виконавцю послуги, яким є ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК».
Таким чином, відповідач - ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК» був організатором концерту та повинно нести цивільно-правову відповідальність перед позивачем за невиконання договору про надання послуг.
Отже, вимога позивачки ОСОБА_1 про стягнення вартості квитків в розмірі 700 грн. є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Щодо позовних вимог про стягнення завданих збитків у вигляді пені в розмірі 7539,00 грн. слід зазначити наступне.
Позивач посилається на норми п.1 та п.4, 5 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів».
Частиною 1 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
Частиною 4 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що за наявності у роботі істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі , виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків.
Зазначені вимоги можуть бути пред'явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років.
Частиною 2 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати роботу згідно з договором, за кожний день прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи , якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.
Сплата виконавцем неустойки , встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов'язання, не звільняє його від виконання зобов'язання в натурі.
Тобто вищезазначені норми передбачають відшкодування збитків у разі невиконання роботи.
Враховуючи те, що відповідачем не виконана робота, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 неустойку у вигляді пені в розмірі 7539,00 грн. (700 грн. - вартість квитків х 3% х 359 днів прострочення).
Позивач ОСОБА_1 також просила відшкодувати їй завдану моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 1000грн., посилаючись на те, що вона вимушена була постійно звертатися до відповідача з вимогами про повернення вартості квитків, яку так їй і не було повернуто. Більш того, її вимоги були проігнроровані, що в свою чергу завдало їй моральних страждань.
Статтею 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (із змінами і доповненнями) розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення, тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Оскільки позивачем не надано доказів, що підтверджують нанесення останній моральної шкоди в розмірі 1000 грн., суд вважає вказані позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 81, 88 ЦПК України, з відповідача - ТОВ «ІНТЕР-КЛАСІК» підлягає стягненню судовий збір в сумі 243 грн. 60коп. на користь держави.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 15, 30, 60, 61, 88, 179, 209, 212-215, 224-228, ЦПК України, Законом України «Про захист прав споживачів», ст. 15, 16, 22, 23, 625, 901, 906 ЦК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-КЛАСІК» про стягнення суми - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії .
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Головуючий: