провадження № 2/760/4989/15
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 липня 2015 року м. Київ
Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,
за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,
за участю позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, ухвалив таке рішення.
Позиції осіб, які беруть участь у справі:
08.06.2015 позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 14.03.1992 сторони уклали шлюб. Від спільного шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згодом сторони почали віддалятися один від одного і це призвело до того, що в подальшому спільне життя у них не склалося: вони постійно сваряться, не можуть знайти спільної мови. Через розбіжність у поглядах на життя спільне проживання сторін, існування сім'ї та збереження шлюбу виявилося неможливим. Разом сторони не проживають та спільного господарства не ведуть з жовтня 2014 року. У зв'язку з цим позивач просить розірвати шлюб, укладений з відповідачем.
На підтвердження цих обставин позивач надав такі докази: копію свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_1, виданого Відділом запису актів громадянського стану виконавчого комітету Залізничної районної Ради народних депутатів м. Києва 14.03.1992 (а.с.6), копію свідоцтва про народження ОСОБА_3, серії НОМЕР_2, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничної районної державної адміністрації м. Києва 13.12.1994 (а.с. 7).
У судовому засіданні позивач позов підтримала і просила його задовольнити у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Відповідно до частини першої статті 224 ЦПК «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи».
Враховуючи ці обставини та зважаючи на думку позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутності відповідача, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
З'ясувавши обставини справи, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд
Сторони зареєстрували шлюб 14.03.1992, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 223. Цей факт встановлений на підставі свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_1, виданого Відділом запису актів громадянського стану виконавчого комітету Залізничної районної Ради народних депутатів м. Києва 14.03.1992 (а.с. 6).
Від шлюбу у сторін є донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничної районної державної адміністрації м. Києва 13.12.1994, про що в книзі актів громадянського стану про народження зроблено запис № 1147 (а.с. 7).
Встановивши усі обставини справи та здійснивши загальну оцінку доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити.
Частина друга статті 112 СК передбачає, що «шлюб розривається, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення».
Суд встановив, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства з жовтня 2014 року, збереження шлюбу і примирення між ними не можливе.
Повно та всебічно з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову та встановивши, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, суд дійшов висновку, що шлюб належить розірвати.
Відповідно до статті 113 СК «особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище».
У зв'язку з укладенням шлюбу позивач змінила своє прізвище ОСОБА_1 на ОСОБА_1. У судовому засіданні позивач висловила бажання після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем ОСОБА_1.
Керуючись статтями 104, 105, 110, 112, 113, 114 СК, статтями 1, 4-11, 18, 57-66, 79, 88, 157-196, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 14 березня 1992 року Відділом запису актів громадянського стану виконавчого комітету Залізничної районної Ради народних депутатів м. Києва за записом № 223, розірвати.
Залишити ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 243,60 (двісті сорок три гривні 60 копійок) судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. В. Шевченко