ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/101/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" травня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділ в натурі частки майна, що перебуває у спільної частковій власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду з позовом до відповідачів про виділ в натурі частки майна, що перебуває у спільної частковій власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2, її представники ОСОБА_6 та ОСОБА_7, а також представник позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2 позовні вимоги змінили, змінені підтримали, просили їх задовольнити, пояснивши, що позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є співвласниками в рівних частках 1/3 частини будинку АДРЕСА_1 в м. Києві з відповідними надвірними будівлями та спорудами на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24.07.2001 року державним нотаріусом 16-ї Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. Співвласниками іншої частини цього будинку є ОСОБА_4, якій належить 1/2 частина будинку згідно рішення Харківського районного суду м. Києва від 20.10.2000 року і ОСОБА_5, якій належить 1/6 частина будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.03.2002 року. Тривалий час відповідачі фактично користуючись всім будинком, перешкоджають позивачам у праві користування та володіння своїми частками власності у вказаному спірному будинку. Тому позивачі просять виділити їм в натурі на двох житлову кімнату площею 14,8 м2 в спірному будинку, а відповідачам виділити інші приміщення - житлову кімнату площею 8,2 м2, санвузол площею 7,3 м2, кухню площею 11,3 м2. Згідно висновку №6977/114386/12-42 судової будівельно-технічної експертизи варіант виділу 1/3 частини будинку позивачам можливий при умові влаштування прибудови до нього. Крім того, спірний будинок знаходиться на земельній ділянці площею 950,4 м2, яка на даний час неприватизована, і користування нею є об'єктом спору між сторонами, при цьому досягти згоди в досудовому порядку яким не вдалось. Тому просять виділити у користування позивачам і відповідачам земельні ділянки, зазначені в схемі варіанту №1 (додаток №1) до висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи №6931/6932/14-43 від 31.10.2014 року.

Відповідач ОСОБА_5 та представники відповідачів ОСОБА_9 і ОСОБА_10 вимоги зміненого позову не визнали, пояснивши, що виділ частки будинку в натурі може бути за умови наявності документу, що посвідчує право власності або право користування на земельну ділянку під будинком, розробленого проекту у відповідності до вимог додатку №1 до Порядку виконання будівельних робіт, направлення належним чином оформленого повідомлення про початок будівельних робіт до інспекції державного архітектурного будівельного контролю, яке зареєстроване у єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт. Однак жодної вимоги позивачі не здійснили. Крім того, виділ в натурі можливий тільки тоді, коли при наявності технічної можливості переобладнати приміщення з окремими самостійними виходами, а в даному варіанті експерт не пропонує двох окремих виходів. Щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, тому в цій частині позову також необхідно відмовити в задоволенні позову позивачам, поскільки останні не мають правоустановчого документу про право власності на земельну ділянку, а також рішення про передачу її у користування не приймалось.

Заслухавши сторони, їх представників, експерта, дослідивши матеріали справи, суд вважає, позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ч.4, ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як зазначає ч.1, ст.321 ЖК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.

За правилами ч.2, ст.355 ЦК України майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Як наголошує ч.1, ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Як встановлено у судовому засіданні, позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є співвласниками в рівних частках 1/3 частини будинку АДРЕСА_1 в м. Києві з відповідними надвірними будівлями та спорудами на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24.07.2001 року державним нотаріусом 16-ї Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. (т.1, а.с.6). Дане свідоцтво було зареєстроване в КП „Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна" 10.09.2001 року за №41001 (а.с.6, зворот. бік). Відповідачка ОСОБА_5 є співвласницею 1/6 частини цього будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.03.2002 року, виданого також державним нотаріусом 16-ї Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. (т.1, а.с.10). Дане свідоцтво також було зареєстроване в КП „Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна" 3.03.2010 року за №41001 (т.1, а.с.10, зворот. бік).

Згідно ч.3, ст.61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлені ці обставини.

Рішенням Харківського районного суду м. Києва від 20.10.2000 року було визнано право власності за відповідачкою ОСОБА_4 на 1/2 частину цього ж спірного будинку (а.с.7-9). Таким чином, встановлені обставини при розгляді вказаної цивільної справи не доказуються при розгляді даної цивільної справи.

Вказані вище обставини не заперечувались у судовому засіданні сторонами по справі.

У відповідності до ч.1, ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За змістом технічного паспорту, виготовленого за станом на 4.12.2009 року, спірний будинок АДРЕСА_1 м. Києві є двохкімнатним, жилою площею 23,0 м2, загальною площею 41,6 м2, і має дві кімнати жилою площею 14,8 м2 та 8,2 м2, а також кухню площею 11,3 м2 та санвузол площею 7,3 м2, при цьому існує самовільне будівництво: навіс, літ. „Г", площею 11,3 м2, вбиральня літ. „Д", площею 1,0 м2, прибудова літ. „а", площею 38,0 м2 (т.1, а.с.11-18). Згідно плану земельної ділянки садибного житлового будинку, який є додатком №2 до вказаного технічного паспорту, загальна площа земельної ділянки по АДРЕСА_1 в м. Києві складає 951 м2 (т.1, а.с.13).

Згідно ч.3, ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

За змістом позову та виходячи з пояснень допитаних учасників процесу, протягом тривалого часу сторони не змогли добровільно дійти згоди щодо порядку володіння та користування спірним будинком.

У відповідності до ч.1, ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Як зазначає п.6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні,

яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Згідно висновку №6977/114386/12-42 судової будівельно-технічної експертизи, проведеної в рамках цивільної справи №02/2-82/11 під головуванням судді Ящук Т.І., варіант виділу 1/3 частини будинку позивачам можливий при умові влаштування прибудови до нього (т.1, а.с.22-41), при цьому в додатку №1 до вказаного висновку графічно зображені прибудови під №1 та під №2 впритул до кімнати жилою площею 14,8 м2 (т.1, а.с.42).

В даному цивільному провадженні була також проведена судова будівельно-технічна експертиза, з висновку №6931/6932/14-43 від 31.10.2014 року вбачається, що можливі варіанти виділу в натурі позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на двох 1/3 частини будинку у вигляді кімнати жилою площею 14,8 м2, враховуючи добудову до зазначеної кімнати санвузла та кухні, а відповідачам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - житлову кімнату площею 8,2 м2, санвузол площею 7,3 м2, кухню площею 11,3 м2 (т.1, а.с.158-163). Даний експертний висновок містить в собі два варіанти порядку користування земельною ділянкою, розміщені в схемі варіанту №1 (додаток №1) і в схемі варіанту №2 (додаток №2) (т.1, а.с.164-165). Допитана в судовому засіданні в якості експерта ОСОБА_11 пояснила, що саме такий виділ в натурі будинку є можливим тільки за умови добудови до зазначеної кімнати санвузла і кухні, щодо якої після винесення судового рішення необхідно замовляти проект, який підлягає погодженню з всіма необхідними державними установами, при цьому конфігурацію прибудови можна рухати в різні сторони. На прокладений газогін дана прибудова не впливає, поскільки при проектуванні буде враховано вже дві врізки для двох різних співвласників будинки і будуть передбачатись два окремих лічильники.

Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, та виходячи із часток власності кожного із співвласників, суд вважає необхідним задовольнити позов і виділити в натурі позивачам і відповідачам згідно їх часток власності в будинку приміщення зазначені у вказаній експертизі, а також встановити порядок користування земельною ділянкою за схемою варіанту №1 (додаток №1) висновку №6931/6932/14-43 від 31.10.2014 року, що не порушить розмір часток всіх співвласників.

Керуючись ст.10; 11; 58-59; 60; 79; 88; 209; 213-215 ЦПК України, на підставі ст.41 Конституції України, ст.319; 321; 355-356; 358;364 ЦК України, п.6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Виділити у натурі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 частки із будинку АДРЕСА_1 в м. Києві в розмірі 1/3 частини будинку на двох, виділивши ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на двох житлову кімнату площею 14,8 кв.м. в будинку АДРЕСА_1 в місті Києві.

Виділити ОСОБА_4 та ОСОБА_12 у натурі 2/3 частини будинку АДРЕСА_1 в місті Києві, виділивши при цьому ОСОБА_4 та ОСОБА_12 житлову кімнату площею 8,2 кв.м., санвузол площею 7,3 кв.м., кухню площею 11.3 кв.м.

Встановити конкретний порядок користування земельною ділянкою, виділивши ОСОБА_13 та ОСОБА_3 на двох в користування 1/3 частину земельної ділянки, що становить 331,09 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_1, при цьому лінія розподілу ділянки починається з т. «А», розташованій на межі земельної ділянки, яка проходить по АДРЕСА_1, на відстані 7,58 м від точки кадастрового плану «9»;

- з.т. «А» на відстань 6,77 м під кутом 91°до лінії 9-А у т. «Б».

- з т. «Б» на відстань 5,60 м під кутом 89° до лінії «А-Б» у т. «В»;

- з точки «В» на відстань 5,0 м під кутом 90° до лінії «Б-В» у т. «Г»;

- з т. «Г» на відстань 1,50 м під прямим кутом до стіни житлового будинку у т. «Д»;

- з т. «Д» по лінії розподілу будинку і т. «Е»;

- з т. «Е» на відстань 6,0 м під прямим кутом до стіни житлового будинку у т. «Ж»;

- з т. «Ж» на відстань 4,16 м під кутом 90° до лінії «Ж-Е» у т. «З»;

- з т. «З» на відстань 13,48 м під кутом 90° до лінії «З-Ж» у т. «И», що розташована на межі земельної ділянки, на відстані 13,94 м від кутової точки кадастрового плану «11»;

- від точки «И» на відстань 13,94 м по межі ділянки до кутової точки 11;

- від кутової точки кадастрового плану 11 на відстань 7,03 м по межі до кутової точки кадастрового плану 10;

- від кутової точки кадастрового плану 10 на відстань 6,94 м по межі до кутової точки кадастрового плану 9;

Від кутової точки кадастрового плану 9 на відстань 7,58 м по межі др. точки «А».

Виділити ОСОБА_4 та ОСОБА_12 2/3 частини земельної ділянки, що становить 662,18 кв. м. лінія розподілу ділянки починається з т. «А», розташованої на межі земельної ділянки, яка розпочинається по АДРЕСА_1 на відстані 7,58 м від точки кадастрового плану «9».

-з т. «А» на відстань 6,77 м під кутом 91° до лінії 9-А у т. «Б»;

- з т. «Б» на відстань 5,60 м під кутом 89° до лінії «А-Б» у т. «В»;

- з точки «В» на відстань 5,0 м під кутом 90° до лінії «Б-В» у т. «Г»;

- з т. «Г» на відстань 1,50 м під прямим кутом до стіни житлового будинку у т. «Д»;

-з т. «Д» по лінії розподілу будинку і т. «Е»;

- з т. «Е» на відстань 6,0 м під прямим кутом до стіни житлового будинку у т. «Ж»;

- з т. «Ж» на відстань 4,16 м під кутом 90° до лінії «Ж-Е» у т. «З»;

- з т. «З» на відстань 13,48 м під кутом 90° до лінії «З-Ж» у т. «И», що розташована на межі земельної ділянки, на відстані 13,94 м від кутової точки кадастрового плану «11»;

- від точки «И» по межі ділянки на відстань 3,44 м до кутової точки кадастрового номеру 12;

- від кутової точки кадастрового плану 12 на відстань 6,91 м до кутової точки кадастрового плану 13;

- від кутової точки кадастрового плану 13 по межі ділянки на відстань 13,26 м до кутової точки кадастрового плану 1;

- від кутової точки кадастрового плану 1 по межі ділянки на відстань 22,19 м до кутової точки кадастрового плану 2;

- від кутової точки кадастрового плану 2 по межі ділянки на відстань 2,19 м до кутової точки кадастрового плану 3;

- від кутової точки кадастрового плану 3 по межі ділянки на відстань 24,22 м до кутової точки кадастрового плану 4;

- від кутової точки кадастрового плану 4 по межі ділянки на відстань 2,12 м до кутової точки кадастрового плану 5;

- від кутової точки кадастрового плану 5 по межі ділянки на відстань 0,59 м до кутової точки кадастрового плану 6;

- від кутової точки кадастрового плану 6, по межі ділянки на відстань 2,98 м до кутової точки кадастрового плану 7;

- від кутової точки кадастрового плану 7 по межі ділянки на відстань 1,21 м до кутової точки кадастрового плану 8;

- від кутової точки кадастрового плану 8 по межі ділянки на відстань 11,19 м до точки «А»;

згідно схеми варіанту №1 порядку користування земельною ділянкою АДРЕСА_1 в м. Києві (Додаток № 1 до висновку №6931/6932/14-43).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини рішення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :