РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1907/15-ц

пр. № 2/759/2385/15

30 червня 2015 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого Морозова М.О.

при секретарі Захарчук Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Київської міської державної адміністрації про визначення їм додаткового строку в один місяць для подання заяви до державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини на ? її частину, яка належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_5, на квартиру АДРЕСА_1

При цьому, посилаються на те, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_5 відкрилась спадщина у вигляді трикімнатної кооперативної квартири, і вони, як спадкоємці, вступивши в спадщину, своєчасно до нотаріуса не звернулися з заявою про оформлення права на спадкове майно по причині того, що голова ЖБК переконав її, ОСОБА_1, у тому, що квартира після смерті чоловіка стала належати їм повністю й офрормлювати її не обов'язково. Квартира оформлена на ОСОБА_5 і сума пайового внеску на квартиру становила 9672 руб. 02 коп., квартира повністю виплачена й ? частина кваратири становить 536547 грн. Вони вирішили зайнятись оформленням спадщини на всіх спадкоємців як дружину та дітей, і 11.11.2014 р. звернулися до державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка та батька відповідно ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Постановою державного нотаріуса від 11.11.2014 р. їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру та її державної реєстрації. Вони не відмовлялись від прийняття спадщини і хочуть її прийняти, але не знаючи вимог закону про встановлений термін для цього, а також будучи заведеними в оману головою правління ЖБК »Алмаз-4», пропустили строк для прийняття спадщини. Постановою нотаріуса їм було рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивачі позов підтримали.

Представник притягнутої до участі в справі згідно ст. 33 ЦПК України в якості належного відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, подав заяву про невизнання позову та слухання справи без участі представника відповідача, тому суд, враховуючи думку позивачів, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника належного відповідача.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, третя особа належним чином про час, місце слухання справи повідомлялась, тому суд, враховуючи думку позивачів, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити без участі представника третьої особи спір.

Суд, вислухавши пояснення позивачів, з'ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1. помер ОСОБА_5 Після його смерті відкрилась спадщина. Спадкоємці померлого: ОСОБА_1, яка є дружиною померлого, ОСОБА_3, який є сином померлого, 02.10.2003 р. звернулись до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, належної ОСОБА_5, та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на автомобіль марки ВАЗ 2101, 1974 року випуску, д/н НОМЕР_1, ОСОБА_3 Державним нотаріусом 02.10.2003 р. було видано ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за законом на вказаний автомобіль. 27.10.2005 р. ОСОБА_3 звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, належної ОСОБА_5, та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом грошові вклади з відповідними відсотками та компенсаціями на ім'я ОСОБА_6,померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, що зберігаються в Святошинському відділенні Ощадбанку №8069/0413 м. Києва на рахунках, спадкоємцем якої був її син ОСОБА_5, який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових справ. ОСОБА_3 Державним нотаріусом 17.10.2003 р. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на вказані грошові вклади. Спадкоємці померлого: ОСОБА_1, яка є дружиною померлого, ОСОБА_3, ОСОБА_2, які є дітьми померлого, 11.11.2014 р. звернулись до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, належної ОСОБА_5, та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1. Постановою державного нотаріуса від 11.11.2014 р. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру та її державної реєстрації відповідно до ст.ст. 182, 210 Цивільного кодексу України (а.с.8, 74-110).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідо ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд прийшов до висновку, що не знайшло своє підтвердження в судовому засіданні обґрунтування позивачів про правомірність позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в порядку спадкоємства, бо такий строк ними не був пропущений, і законних підстав визначати такий строк судом не має. Позивачі по справі скористались можливістю оформлення спадщини як спадкоємці, які проживали разом разом з спадкодавцем на момент його смерті, для чого звернулись з заявами про прийняття спадщини та видачу їм відповідних свідоцтв. Свідоцтва про право на спадщину за законом на автомобіль та грошові кошти державним нотаріусом були видані. Державний нотаріус відмовив спадкоємцям у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру по причині відсутності правовстановлюючого документа на квартиру, а не через пропуск строку на прийняття спадщини. Тобто, у позивачів по спріві не було і не має перешкод в оформленні права на спадщину за законом на квартиру по строкам звернення із заявою про прийняття спадщини сппдищи, а є інші прични, які вони в судовому порядку не осаржують та по яким позовних вимог не висувають, що є їх правом.

Таким чином, законних підстав для задоволення позовних вимог не має.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 33, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але буди відсутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційні скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя