АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 759/1813/15-ц Головуючий у 1 - й інстанції: Кириленко Т.В.
№ апеляційного провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2015 року колегія суддів Судової палати у цивільних справах Апеляційного суду місті Києва в складі:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- Гаращенка Д.Р.

при секретарі - Кутц А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами представника відповідача ОСОБА_8 ОСОБА_4 та представника третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_6 на рішення Святошинського районного суду м.Києва від 27 квітня 2015 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8, що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м.Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и л а:

Рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 27 квітня 2015 року позовні вимоги ОСОБА_7 до ОСОБА_8, що діє і інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено.

Визначено ОСОБА_7 додатковий строк для надання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_10, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року - один місяць.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник відповідача ОСОБА_8 ОСОБА_4 та представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_6 подали апеляційні скарги, в яких просять рішення Святошинського районного суду м.Києва від 27 квітня 2015 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Свої апеляційні скарги мотивують тим, що рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, при неповному з'ясуванні обставин, що мають значення для розгляду справи. Зазначать, що підставою для задоволення позовних вимог ОСОБА_7 стали висновки суду 1-ї інстанції про те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в силу сімейних обставин останні роки фактично з бабусею не спілкувалася, про смерть бабусі, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року, дізналася лише у вересні 2014 року з мережі інтернет. Стверджують, що такі висновки суду 1-ї інстанції є необгрутованими, оскільки в силу вимог закону поважними є причини пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення певної дії, зокрема це можуть бути: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання у місцях позбавлення волі, перебування на строковій службі в Збройних силах України тощо. В свою чергу необізнаність спадкоємця про відкриття спадщини, у зв'язку з тим, що він протягом останніх років фактично не спілкувався з спадкодавцем, не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Проте, судом 1-ї інстанції не взято до уваги дані обставини справи та ухвалено необґрунтоване рішення.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_8 ОСОБА_4 та представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_6 підтримали доводи своїх апеляційних скарг та просили їх задовольнити.

Представник ОСОБА_7 ОСОБА_5 проти доводів апеляційних скарг заперечував, просив рішення суду 1-ї інстанції залишити без змін.

Представник Головного управління юстиції в м.Києві в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи судом повідомлений у встановленому законом порядку, причину неявки суду не повідомив, а тому, колегія суддів вважає можливим слухати справу за його відсутності.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з слідуючих підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_15 та ОСОБА_10 перебували в зареєстрованому шлюбі та мали дітей - ОСОБА_16 та ОСОБА_17.

ОСОБА_10, ОСОБА_16 та ОСОБА_17 на праві власності, в рівних частках по 1/3 кожному, належала квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло.

Крім того, ОСОБА_10на праві приватної власності належала земельна ділянка для ведення садівництва площею 0,0621 га розташована на АДРЕСА_2. Також, у Публічному акціонерному товаристві «Інтербанк» на ім'я ОСОБА_10 було відкрито депозитний рахунок на якому обліковується 26308,51 грн. та у Публічному акціонерному товаристві «Приватбанк» було відкрито депозитний рахунок на якому обліковується 26374,11 грн.

Судом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_16, який мав доньку ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2.

ІНФОРМАЦІЯ_6 року помер ОСОБА_17, який мав сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_10.

27 травня 2014 року ОСОБА_3 та ОСОБА_8, що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, звернулись до дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10.

16 липня 2014 року державним нотаріусом дванадцятої Київської державної нотаріальної контори на ім'я ОСОБА_3 та ОСОБА_9 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку грошових внесків з відповідними відсотками, що зберігаються у Публічному акціонерному товаристві «Інтербанк» та на 1/2 частку невиплаченої пенсії за січень 2014 року, яка знаходиться у Головному управлінні Пенсійного фонду України в місті Києві.

Цього ж дня, 16.07.2014 року державним нотаріусом дванадцятої Київської державної нотаріальної контори на ім'я ОСОБА_3 було видано свідоцтво про право на спадщину за заповідальним розпорядженням на грошові кошти з відповідними відсотками, що зберігаються у Публічному акціонерному товаристві «Приватбанк».

З матеріалів справи також вбачається, що 29.12.2014 року ОСОБА_7 звернулась до дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10.

Цього ж дня, 29.12.2014 року державним нотаріусом дванадцятої Київської державної нотаріальної контори було винесено постанову, якою ОСОБА_7 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частину майна після смерті ОСОБА_10, в зв'язку з тим, що ОСОБА_7 пропустила встановлений законодавством шестимісячний термін для прийняття спадщини.

ОСОБА_7 вважаючи, що встановлений законодавством шестимісячний термін для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, звернулась до суду з позовом до ОСОБА_8, що діє і інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м.Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_7 та визначаючи додатковий строк для надання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_10, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року в один місяць, суд 1-ї інстанції виходив з того, що після розірвання шлюбу між батьками позивача, спілкування між ОСОБА_7 та сім'єю батька, в тому числі, ОСОБА_10 припинилось, стосунки з бабусею не відновилися і після смерті батька позивачки, про смерть бабусі позивачка дізналася лише у вересні 2014 року з мережі інтернет, а тому строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин.

Проте, з таким висновком суду 1-ї інстанції колегія суддів погодитись не може з наступних підстав.

За правилами ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов᾽язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов᾽язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Так як, на час відкриття спадщини бабусі ОСОБА_10, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, її син та батько позивачки ОСОБА_16 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, то ОСОБА_7 мала всі правові підстави для спадкування частки спадщини, яка належала б за законом її батькові, якби він був живим на час відкриття спадщини.

Статтею 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За приписами ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до абз.6 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважним є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнанні поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, несприятливі погодні умови.

На обґрунтування позову позивач зазначає, що після розірвання шлюбу між батьками позивача спілкування між ОСОБА_7 та сім'єю батька, в тому числі ОСОБА_10 припинилося, стосунки з бабусею не відновилися і після смерті батька позивачки, про смерть бабусі позивачка дізналася лише у вересні 2014 року з мережі інтернет.

Однак, в силу вимог закону, зазначені позивачем у позовній заяві підстави для задоволення позову не можуть бути визнані такими, що пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання заяви про прийняття спадщини.

Проте, судом 1-ї інстанції не взято до уваги дані обставини справи та положення закону та ухвалено необґрунтоване рішення.

Оцінивши в сукупності докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Святошинського районного суду м.Києва від 27 квітня 2015 року про задоволення позовних вимог ОСОБА_7 до ОСОБА_8, що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3, Головне управління юстиції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 до ОСОБА_8, що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м.Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 303, 307, 309, 313, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

в и р і ш и л а:

Апеляційні скарги представника відповідача ОСОБА_8 ОСОБА_4 та представника третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_6 задовольнити.

Рішення Святошинського районного суду м.Києва від 27 квітня 2015 року скасувати та ухвалити нове рішення наступного змісту.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 до ОСОБА_8, що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_9, третя особа ОСОБА_3, Головне управління юстиції в м.Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржене в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий Судді: