Справа № 368/912/15-ц
Провадження № 2-о/368/36/15
Рішення

іменем України

"04" червня 2015 р. року Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

з участю представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик справу за заявою ОСОБА_2, заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

заявник та її представник просять суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а саме, що ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, є двоюрідною сестрою ОСОБА_2, звільнити від сплати судового збору ОСОБА_2, як інваліда ІІ групи, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4.

За життя ОСОБА_4 належав житловий будинок та земельна ділянка, місцезнаходження якої є с. Переселення, Кагарлицького району, Київської області.

За життя ОСОБА_4 заповіт на все своє майно, в тому числі і на вищезазначений житловий будинок і земельну ділянку, складений не був.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Після смерті ОСОБА_4 із спадкоємців першої та другої черги ніхто не залишився.

Згідно ч. 4 ст. 1266 Цивільного кодексу України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Після смерті ОСОБА_4 із спадкоємців залишилась вона - її двоюрідна сестра ОСОБА_2.

Вона як спадкоємець ОСОБА_4 спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом її матері (тітці) ОСОБА_6, яка померла до смерті ОСОБА_4. тобто до відкриття спадщини ОСОБА_4

У зв'язку з відкриттям спадщини ОСОБА_4 її двоюрідна сестра, тобто вона, відповідно до ст. 1268 Цивільного кодексу України звернулася до державного нотаріуса для прийняття спадщини після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_4

Державний нотаріус пояснила їй, які необхідно зібрати документи для прийняття спадщини та зокрема необхідні для отримання свідоцтва про право на спадщину. Зокрема, необхідно свідоцтво про народження дядька ОСОБА_7, свідоцтво про народження двоюрідної сестри ОСОБА_8, її матері.

З метою, отримання вищевказаних документів вона звернувся до Відділу РАЦСу Кагарлицького РУЮ Київської області. У відділі РАЦСу їй повідомили, що запис про народження батька померлого ОСОБА_7, померлої ОСОБА_8 та запису про народження її матері - ОСОБА_9 відсутні.

Отже, у неї відсутні вищевказані документи, які необхідно нотаріусу для встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_4, а також видачі свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи вищезазначені обставини, вона не може оформити спадщину своєї двоюрідної сестри, тому для оформлення спадщини та отримання свідоцтва на право на спадщину виникла необхідність встановити родинні відносини між нею та ОСОБА_4

У зв'язку з чим державний нотаріус порекомендувала їй звернутись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_4 та нею, а саме: що вони є двоюрідними сестрами.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про становлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до п.1 ст. 273 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне їй для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку з втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Підтвердженням родинних відносин між ОСОБА_4 та нею, а саме, що вони є двоюрідними сестрами є додані до заяви документи.

Заінтересована особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, подавши до суду заяву, в якій просить судове засідання проводити у його відсутність.

Суд, вислухавши заявника та її представника, свідків і вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне заяву задовольнити.

Суд встановив наступні обставини та відповідні правовідносини.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Переселенської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

За життя ОСОБА_4 заповіт на все своє майно складений не був.

10 квітня 2015 року Кагарлицькою районною державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 104/2015 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 Спадкова справа заведена згідно заяви ОСОБА_2.

07 травня 2015 року заявником ОСОБА_3 було подано заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4.

Згідно ст.. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1258 ЦК України Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ст.. ст.. 1261 - 1265 ЦК України передбачено черговість прийняття спадщини.

Згідно ст.. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ст.. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Згідно ст.. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно ст.. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п'яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім'ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім'ї спадкодавця, але не менш як п'ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування.

Після смерті ОСОБА_4 спадкоємців першої та другої черги не має.

Згідно ст.. 1266 ЦК України передбачено спадкування за правом представлення, а саме: внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно ст.. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 4 ст. 1266 Цивільного кодексу України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Заявник ОСОБА_2 є спадкоємцем третьої черги по представленню.

Свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 підтвердили, що ОСОБА_4 і заявник ОСОБА_2 є двоюрідними сестрами. Вони дружили та часто допомагали один одному.

На підставі вивчених судом матеріалів справи, з'ясованих обставин справи, які досліджені доказами, суд встановив, що встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 не суперечить закону та направлене на захист інтересів та прав заявника у справі, а тому заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

Тобто, суд вважає, що заявник довела та підтвердила належними доказами обставини викладені у заяві, за таких обставин, можливо встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а саме: ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2.

На підставі викладеного і керуючись постановою Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст. ст. 10, 60, 212, 213, 214, 215, 218, 256, 274 -278 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_2, заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а саме: ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: І. І. Шевченко