Справа № 279/4492/15-ц
Провадження № 2/279/714/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2015 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

у складі: головуючого судді Моголівець І. А.

з участю секретаря Война Ю.С.

позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Коростенська міська нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини у вигляді ? частини житлового будинку № 84 по вул.Залізничній в м.Коростені, Житомирської області, яка залишилась після смерті матері - ОСОБА_3.

Свій позов позивач мотивував тим, що 14.12.2012 року померла його з відповідачем мати ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина за законом у вигляді житлового будинку № 84 по вул.Залізничній в м.Коростень.

У встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини він не звернувся тому що вважав, що прийняв її. Всі правовстановлюючі документи забрала відповідач і він не зміг звернутися до нотаріуса.

В судовому засіданні позивач позов підтримав з підстав, зазначених в позовній заяві. Крім того пояснив, що він не був обізнаний з вимогами закону щодо порядку прийняття спадщини. Він постійно проживав з матір"ю, хоч був зареєстрований за іншою адресою. З відповідачем у нього була домовленість про те, що вони будуть користуватись майном матері спільно. Крім того, відповідач не надала йому оригінали свідоцтва про смерть та правовстановлюючих документів на майно, тому він не зміг подати нотаріусу заяви. У нотаріуса відповідач не повідомила, що і він є спадкоємцем. В подальшому відповідач прийняла спадщину.

ОСОБА_2 в судовому засіданні позов не визнала, заперечувала проти перерозподілу майна. Пояснила що її дії повністю законні, вона нічого не порушила. У нотаріуса вона вказала, що у неї є брат ОСОБА_1, чим заперечила протилежні показання позивача.

Представник третьої особи до суду не зявився, подав письмове заперечення в якому просив справу розглянути без нього, проти позову заперечував так-як позивач не назвав поважної причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Допитана в суді свідок ОСОБА_4 показала, що вона є тіткою сторін, знає їх та їх померлу матір багато років. Ремонт будинку, господарські роботи біля будинку, догляд за хворою матір"ю проводив позивач, а не відповідач. Відповідач приїздила до матері, але зрідка. За життя спадкодавець висловлювалась, щоб спадщина дісталась двом дітям, а не комусь одному.

Допитана в суді свідок ОСОБА_5 показала, що вона є сусідкою за місцем проживання спадкодавця. Сторін та їх померлу матір знає багато років. Ремонт будинку, господарські роботи біля будинку, проведення газу, будівля огорожі, обробка городу, догляд за хворою матір"ю проводив один позивач. Відповідач приїздила до матері, але зрідка.

Вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи у їх сукупності, судом встановлено наступне.

14 грудня 2012 року померла ОСОБА_3, мати позивача та відповідача, після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку № 84 по вул.Залізничній в м.Коростені.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Позивач та відповідач є спадкоємцями першої черги за законом.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З копії паспорту позивача слідує, що він на час відкриття спадщини із спадкодавцем постійно не проживав, а отже, для прийняття спадщини мав подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В передбачений законом 6-місячний строк з часу відкриття спадщини, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до нотаріальної контори звернулась ОСОБА_2, яка отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на все майно потерпілої.

ОСОБА_1 до нотаріальної контори не звертався, заяви про прийняття спадщини не подав. Відповідно до ст.1272 ч.1 ЦК України він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Позивач надав суду ОСОБА_4 про те, що він постійно допомагав своїй матері по господарству, проводив ремонти житла, доглядав за матірю в лікарні.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду від 22.01.2015 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом частково недійсним, в задоволенні позову було відмовлено. Вказане судове рішення залишено в силі апеляційною інстанцією.

Таким чином, судом встановлено, що причиною пропуску позивачем строку подання заяви для прийняття спадщини є його юридична необізнаність, недотримання відповідачами умов усної домовленості про умови користування спадковим майном, відсутність у позивача на руках свідоцтва про смерть та правовстановлюючих документів.

Відповідно до положень ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абзацу 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування, поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, розрахунок позивача на те, що після смерті матері всі будуть дотримуватись усної домовленості та відсутність у нього на руках певних документів. Вказані обставини не є поважними і не могли служити перешкодою для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Позивач фактично навів всі можливі варіанти причин пропуску ним строку, які до того ж носять взаємовиключаючий характер.

Допомога матері, проведення ремонтів та догляд за матірю не свідчать про прийняття спадщини і не можуть слугувати причиною поновлення строку. Позивач в 6-ти місячний термін фізично у нотаріуса не був, відмову нотаріуса у уприйнятті його заяви не отримував.

Відповідно до ст..11 ч.1 та ст. 60 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи на підставі доказів сторін, і кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Так як позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення із заявою до нотаріальної контори, та не надав суду доказів на їх підтвердження, йому в позові слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 60,61,88, 212-218 ЦПК України, ст.ст. 1268 1269 1270 1272 ч.3 ЦК У, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Коростенська міська нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд в 10-денний строк з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Суддя: І.А.Моголівець