У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Рибасюк О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в місті Києві цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із зазначеною заявою та просив встановити факт, що має юридичне значення, а саме встановити факт його проживання із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім'єю.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, в будинку АДРЕСА_2 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2.

Посилалась на те, що на час смерті ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2. Після його смерті Дев'ятої Київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа.

Зазначив, що він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з тим, що він не підтвердив факт проживання з померлим однією сім'єю протягом п'яти років.

Зазначив, що встановлення даного факту необхідно йому для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2

Сторони в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2.

Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №35/2015 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2, копію якої було витребувано судом.

З матеріалів справи вбачається, що за життя ОСОБА_2 заповіту не складав.

Встановлено, що із заявою про прийняття спадщини крім ОСОБА_1, звернулася також ОСОБА_4 Їм обом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Крім того, з матеріалів спадкової справи вбачається, що Прокуратурою Шевченківського району м. Києва до Шевченківського районного суду м. Києва подано заяву в інтересах Київської міської ради, заінтересована особа - Головне управління юстиції у м. Києві про визнання відумерлою спадщиною квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2, що належала померлому ОСОБА_2

Також, вбачається, що слідчим відділом Шевченківського РУ ГУ МВС України в м. Києві розслідується кримінальне провадження, внесене 25.10.2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011750, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, щодо незаконного заволодіння квартирою АДРЕСА_1, яка належала померлому ОСОБА_2

Відповідно до ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами, перебування фізичної особи на утриманні, каліцтва, реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення, проживання однією сім'єю, належності правовстановлюючих документів особі, народження особи та її смерті.

Згідно п. 2 ст. 256 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» із наступними змінами, для розгляду в порядку окремого провадження не може бути прийнята заява про встановлення факту, якщо його встановлення пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

В судовому засіданні встановлено, що у справі вбачаються намір та факт незаконного заволодіння спадкового майна після смерті ОСОБА_2, що унеможливлює розгляд даної справи в порядку окремого провадження.

Ст. 15 ЦПК України передбачає розгляд судами в порядку цивільного судочинства справ про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України та п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України, суд, встановивши при розгляді справи в порядку окремого провадження наявність спору про право, який розглядається у порядку позовного провадження, залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам право пред'явлення позову на загальних підставах.

Зі змісту вимог ЦПК України вбачається, що розгляд справи окремого провадження, до якого відноситься і розгляд заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення передбачає безспірність встановлення такого факту.

Проте, у даному провадженні існує спір про право, який повинен розглядатись в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 205-210, 235, 256 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» із наступними змінами суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Головне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Роз'яснити заявникові право пред'явлення позову на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд міста Києва шляхом подачі в п'ятиденний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

Суддя В.С. Кицюк