У Х В А Л А

25 червня 2015 року суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 про визнання приватизації земельної ділянки недійсною та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В:

22 червня 2015 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідачів.

Статтею 119 ЦПК України визначена форма та зміст позовної заяви, які мають бути дотримані позивачем під час підготовки позовної заяви для прийняття позову до розгляду.

Відповідно до пункту 2 частини 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя відповідача, що включає в себе необхідність викладення в позовній заяві повного прізвища, імя та по батькові кожного відповідача, для забезпечення точної ідентифікації людини.

Натомість позовна заява не відповідає цим вимогам, так, у позові вказано вісьмох відповідачів без повного зазначення їх імен, прізвища та по-батькові. Імена та прізвища містять незрозумілі скорочення, чого процесуальними положеннями не передбачено.

Крім того, за частиною 2 ст. 119 ЦПК України позовна повинна містити місце проживання (перебування) або місцезнаходження відповідачів та їх поштовий індекс.

Позовна заява не відповідає даним вимогам, оскільки не містить найменування населеного пункту та поштового індексу місця проживання (перебування) або місцезнаходження відповідачів.

За пунктом 3 частини 2 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, що полягає у необхідності чіткого визначення обраного способу захисту порушеного права та особу якій адресована кожна із заявлених вимог, що містяться в позові.

Проте позов не відповідає зазначеним вимогам. Так, позовна заява містить чотири окремих вимоги, серед яких:

- вимога зняти незаконну приватизацію землі ОСОБА_10, зробити судову експертизу землі Салідонових вул. Токарна, буд. 99 і ОСОБА_11 при купівлі будинку і скільки стало землі після 1974 року, коли померли батьки позивачки, відшкодувати збитки за використання землі біля 40 років, а також за нанесення тілесних ушкоджень та лікування в лікарні;

- прибрати незаконно висаджені дерева з порушенням технічних норм в кількості 20 штук, що прилягають до ділянки позивачки та будинку, що підтверджується актом комісії міськвиконкому, райвиконкому;

- знести 2 туалети, які не відповідають санітарним, технічним нормам за адресою вулиця Токарна, 31 ОСОБА_12 Динамівська 15 ОСОБА_4, убрати курятник Салидонових, який розташований 4 метри від вікна спальні, який побудований самовільно з порушенням санітарних, технічних норм по вул. Токарна 99 в 10.2015р.;

- повернути втрачену землю, яка належала батькам позивачки і тепер повинна належати їй, але не сусідам.

Перелічені позовні вимоги не містять повного змісту, що полягає у відсутності їх конкретизації без чіткого зазначення кому вони адресовані із можливих восьми відповідачів, відображених раніше в позові; відсутній чіткий розмір заявлених позивачкою до відшкодування збитків, що впливає на визначення ціни позову та розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачкою для подачі позову; не зазначена ціна позову в частині майнових вимог, що також є окремим порушенням згідно пункту 4 частини 2 статті 119 ЦПК України.

Також позовна заява відповідно до пункту 6 частини 2 статті 119 ЦПК України повинна містити в собі зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Проте в заявленому позові відсутні посилання на жодний з можливих доказів, що підтверджував би заявлені позивачем вимоги та обставини спірних відносин.

Відповідно до частини 5 статті 119 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Відповідно до вимог пп. 2 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 року за подання позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що на сьогодні складає 243,60 грн.

Якщо позовна заява містить одночасно як вимоги немайнового характеру так і вимоги майнового характеру, в такому випадку за кожну з таких видів вимог має бути сплачено судовий збір окремо. За вимоги немайнового характеру ставка судового збору становить 243,60 грн., а за майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто не менше 243,60 грн.

Натомість позивачем додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору на суму 229,40 гривень, що не відповідає встановленим законом розмірам.

З урахуванням наведеного за подання позову немайнового характеру позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 243,60 грн. та за вимоги майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 243,60 грн.

Крім того, частиною 1 ст. 120 ЦПК України встановлено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Заявлена позивачкою кількість відповідачів становить вісім осіб, тому відповідно в кількості восьми екземплярів мають бути подані копії позовних заяви та доданих до них документи.

Натомість до суду надійшло лише шість екземплярів копій позовної заяви та доданих до неї документів. Отже позивач має додати ще дві копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України, повинен залишити її без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів із дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, у звязку з тим, що позовна заява містить значну кількість недоліків, що унеможливлює всебічно, повно та обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, розглянути зазначену справу, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху до усунення позивачем вказаних порушень ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме: визначення повних імен (прізвище імя, по батькові) кожного з Відповідачів, їх точної адреси із зазначенням населеного пункту, поштового індексу; оплати судового збору у встановленому законом розмірі та визначення точного змісту позовних вимог, визначення ціни позову, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, надання необхідної кількості копій позовної заяви та доданих до неї документів.

Одночасно з цим, з урахуванням життєвих обставин людини та її матеріального стану, з метою дотримання права на доступ до правосуддя, суд вважає необхідне розяснити позивачеві, що відповідно до статті 8 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» від 02.06.2011 року № 3460-VI право на безоплатну первинну правову допомогу згідно з Конституцією України та цим Законом мають усі особи, які перебувають під юрисдикцією України. Таким чином, позивач має право звернутись за такою допомогою у місті Маріуполі за адресами:

Юридична консультація № 1 Маріупольської міської колегії адвокатів, пр. Нахімова, буд. 190;

Юридична консультація № 2 Маріупольської колегії адвокатів, пр. Нахімова, буд. 31/33;

Юридична консультація № 3 Маріупольської міської колегії адвокатів, вул.. Урицького, буд 88;

Юридична консультація № 4 Маріупольської міської колегії адвокатів, пр. Перемоги, буд. 75.

ТОВ «Юридична компанія «Юристократ», пр. Нахімова, буд. 88, оф. 65;

ТОВ «Юридична компанія «ЩИТ-М», пр. Металургів, буд. 225;

ПП «Закон та порядок», вул. Ушакова, буд. 8, оф. 3;

Також суд розяснює позивачеві, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру України покладено функції представництва інтересів громадянина в суді.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про прокуратуру» органи прокуратури України вживають заходів до усунення порушень закону, від кого б вони не виходили, поновлення порушених прав і притягнення у встановленому законом порядку до відповідальності осіб, які допустили ці порушення.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 20 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що при здійсненні прокурорського нагляду за додержанням і застосуванням законів прокурор має право звертатись до суду з заявами про захист прав і законних інтересів громадян, держави, а також підприємств та інших юридичних осіб.

Статтею 121 Конституції України на органи прокуратури України покладено функції представництва інтересів громадян та держави в судах.

Відповідно до ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом. Підставою представництва у суді інтересів громадянина є його неспроможність через фізичний чи матеріальний стан, похилий вік або з інших поважних причин самостійно захистити свої порушені чи оспорюванні права або реалізувати процесуальні повноваження, а інтересів держави - наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою. Прокурор самостійно визначає підстави для представництва у судах, форму його здійснення і може здійснювати представництво в будь-якій стадії судочинства в порядку, передбаченому процесуальним законом.

Таким чином, позивач має право звернутись за безоплатною правовою допомогою за адресами, зазначеними вище, оскільки безоплатна первинна правова допомога вид державної гарантії, що полягає в інформуванні особи про її права і свободи, порядок їх реалізації, відновлення у випадку їх порушення та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Також позивач має право звернутись до прокуратури за захистом свого порушеного права, оскільки діяльність органів прокуратури спрямована на всемірне утвердження верховенства закону, зміцнення правопорядку і має своїм завданням захист від неправомірних посягань.

На підставі викладеного, керуючись ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 про визнання приватизації земельної ділянки недійсною та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання ухвали, про що повідомити позивача, надіславши йому копію ухвали та роз?яснити, що у випадку, якщо вимоги не будуть виконані до зазначеного строку, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1