Провадження № 2/537/435/2015
Справа № 537/642/15-ц
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.06.2015 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді - Хіневич В.І., при секретарі - Гавриш А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Кременчуцької міської ради за участі третьої особи: ОСОБА_2, про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач - ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом відповідача - Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради згідно якого прохала суд визнати за нею право власності на спадкове майно, що залишилося після померлого батька ОСОБА_3 яке складається з 1/4 частини квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування позову вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер її батько ОСОБА_3 після смерті якого відкралася спадщина до складу якої входить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1. Позивач, як спадкоємець звернулася до Пирятинської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини однак у видачі свідоцтва про право на спадщину на ? частину вказаної квартири, їй було відмовлено у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу на спадкове майно, яке належало спадкодавцю, а саме 1/2 частина квартири АДРЕСА_1. Оскільки вказаний правовстановлюючий документ відсутній іншої можливості ніж визнати право власності в судовому порядку не має, а тому звернулася до суду.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі та прохала їх задовольнити.

Відповідач до суду свого представника не направив однак завчасно направив клопотання про розгляд справи без участі представника зазначивши, що при вирішенні даного спору покладається на розсуд суду.

Третя особа до суду не з'явилася, однак представник третьої особи за довіреністю - ОСОБА_4 направила заяву про розгляд справи за відсутності третьої особи, вказавши, що підтримує позовні вимоги позивача.

Суд, вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши обставини, дослідивши та проаналізувавши представлені докази в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Матері позивача - ОСОБА_5 на підставі свідоцтва НОМЕР_1 про право особистої власності на квартиру виданого Управлінням житлово-комунального господарства міста Кременчука 16.07.1991 року на підставі рішення виконкому Крюківської районної ради народних депутатів міста Кременчука Полтавської області від 20.06.1991 року за № 230/2, належала на праві власності квартира АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_6 померла мати позивача - ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане Кам»янопотоківською сільською радою Кременчуцького району Полтавської області від 05.02.2010 року серії І-КЕ № 152636, актовий запис №12.

Відповідно до статті 22 КпШС Української РСР майно нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користуються рівними правами на майно і в тому випадку, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного доходу, що не суперечить проложенням ст. 60 Сімейного кодексу України.

Згідно довідки виданої ОСББ №40 від 26.02.2015 року за № 09, станом на 04.02.2010 року у квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після смерті матері позивача - ОСОБА_5, 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 успадкували її діти - позивач та третя особа - ОСОБА_2. Батько позивачки за життя заяви про прийняття спадщини а саме 1/2 частини вказаної квартири, та видачі свідоцтва про право власності не подавав.

Частиною 3 статті 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким, чином, суд приходить до висновку, що батько позивача - ОСОБА_3 прийняв спадщину після померлої дружини ОСОБА_5, однак не оформив та не зареєстрував своє право власності на спадкове майно після померлої дружини ОСОБА_5, а саме: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_7 помер батько позивача ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане Давидівською сільською радою Пирятинського району Полтавської області від 11.05.2013 року НОМЕР_2, актовий запис №17.

Після смерті батька відкрилася спадщина, позивач та третя особа, як спадкоємці звернулися до Пирятинської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак постановою держаного нотаріуса від 17.09.2014 року у видачі свідоцтва про право на спадщину в рівних долях на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 на ім'я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу на спадкове майно, яке належало спадкодавцю, а саме 1/2 частина квартири АДРЕСА_1.

Згідно зі статтею 1222 Цивільного кодексу України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Виходячи зі змісту статей 1222, 1261 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 являється спадкоємицею першої черги після померлого ОСОБА_3

Відповідно до вимог частини 1 статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Оскільки позивачем вчасно, в межах встановленого строку, було подано до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, право власності на спадкове майно, перейшло до позивача, як до спадкоємця, який прийняв спадщину.

Статтею 328 Цивільного кодексу України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, зважаючи, що позивач є спадкоємицею після померлого батька ОСОБА_3, який за життя в установленому законом порядку не оформив та не зареєстрував своє право власності на спадкове майно після померлої дружини ОСОБА_5, а саме: 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, суд приходить до висновку про законність і обґрунтованість вимог ОСОБА_1 про визнання за нею права власності на 1/4 частину вищевказаної квартири в порядку спадкування, у зв'язку з чим позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

При цьому суд враховує, що рішенням Крюківського районного суду м. Кременчука від 24.03.2015 року, яке набрало законної сили, аналогічний позов сестри позивача - ОСОБА_2 задоволено та визнано за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України судові витрати віднести за рахунок держави.

Керуючись статтями 10, 11, 57, 60, 88, 209, 212, 214, 215, Цивільно-процесуального кодексу України, статтями 328, 1216, 1222,1218, 1223, 1261, 1268 Цивільного кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3.

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів після отримання копії цього рішення.

Суддя: В.І. Хіневич