Справа № 755/6207/15-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" червня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючої судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Неділько Л.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про розірвання договору іпотеки,

встановив:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про розірвання договору іпотеки.

Як убачається з матеріалів справи, в судове засідання призначене до розгляду на 21.05.2015 року, позивач ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить його власноручно написана розписка про отримання судової повістки, долучена до матеріалів справи, поважні причини неявки суд не повідомив, у зв'язку з чим справу було відкладено на 18.06.2015 року.

18.06.2015 року позивач ОСОБА_1 повторно не з'явився в судове засідання, того ж дня, надав до канцелярії суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв'язку з його відрядженням до м. Херсона, при цьому підтвердження щодо свого відрядження суду не надано.

Так, в судові засідання призначені до розгляду на 21.05.2015 року та 18.06.2015 року позивач двічі не з'являвся в судові засіданні, поважні причини неявки прикріплені доказами суду не надавав, про день та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне залишити даний позов без розгляду.

Частиною 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Відповідно до положення ч. 1 ст. 157 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Як убачається з матеріалів справи, позивача двічі не з'являвся в судові засідання, належним чином повідомлений про розгляд справи, в судове засідання призначене на 21.05.2015 року заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, поважні причини своєї неявки не повідомив, в судове засідання призначене на 18.06.2015 року позивач направив клопотання про перенесення розгляду справи, однак жодного доказу на підтвердження своєї неявки суду не надано, що розцінено судом як зловживання процесуальними правами, направлені на затягування процесу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, викладене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечило б наданим ЦПК України правам позивача розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 169, 207, 209-210, 293, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про розірвання договору іпотеки залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали або в порядку ч.2 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України.

С у д д я :