Справа № 308/7167/15-ц
УХВАЛА

22.06.2015 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування.

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору від 15.06.2015 № на суму 243,60 грн. Разом з тим, у відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Зокрема, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову про визнання права власності визначається вартістю майна. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0.2 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» передбачено, що з 1 січня 2015 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень. Враховуючи, відсутність у позовній заяві ціни позову, даних про вартість майна, про право власності якого заявлено позову, неможливо встановити належний розмір судового збору, що підлягає до сплати позивачем.

Відтак, позовна заява подана з порушенням вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України та ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки у позовній заяві не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру та до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору, розмір якого розраховано виходячи з вартості майна, про визнання права власності на яке просить позивач.

Крім того, позовна заява не відповідає приписам п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, оскільки у ній не викладено обставини щодо кола спадкоємців, які прийняли спадщину, або про осіб, які зверталися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини чи відмовилися від прийняття такої, щодо наявності обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, та відповідно не зазначено доказів, що підтверджують обставину зміни місця служби відповідача та теперішнє місце служби.

Крім того, при усуненні недоліків позовної заяви позивачу слід врахувати позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, висловлені у листі від 16.05.2013 року за №24-753/0/4-13, що у цивільній справі про визнання права власності в порядку спадкування за змістом ст. 392 ЦК належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, житловий будинок.

У спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської районної державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2