18.06.2015 Єдиний унікальний № 371/897/15-ц
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 2/371/ 317 /15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

18 червня 2015 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Поліщука А.С., при секретарі Харченко І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, посвідченого 26 грудня 2003 року відділом реєстрації актів громадського стану Миронівського РУЮ Київської області, між нею та її чоловіком ОСОБА_2

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що вона з відповідачем не зійшлася характерами, поглядами на життя, у звязку з чим між ними виникають суперечки та сварки. Сімейні відносини між ними припинилися з січня 2015 року.

Крім вимоги про розірвання шлюбу, позивач просила суд визначити місце проживання доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, разом з нею.

До суду 04 червня 2015 року надійшла заява позивача ОСОБА_1 з проханням залишити без задоволення позовну вимогу в частині визначення місця проживання доньки ОСОБА_3

Миронівським районним судом Київської області 18 червня 2015 року була винесена ухвала про проведення заочного розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Зважаючи на те, що судове засідання проводиться без участі осіб, що беруть участь у справі, на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши обставин, якими обґрунтовуються вимоги позивача, зясувавши дійсні причини позову суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, зважаючи на наступне.

Згідно свідоцтва про одруження серії 1-СГ №176215, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 26 грудня 2003 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Шлюб було зареєстровано відділом реєстрації актів громадського стану Миронівського РУЮ Київської області під актовим записом № 176.

Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, про що свідчить свідоцтво про народження серія 1-БК № 289905, видане відділом реєстрації актів громадського стану Миронівського РУЮ Київської області від 14 серпня 2004 року.

Між позивачем та відповідачем, внаслідок різних характерів, поглядів на життя виникають суперечки та сварки. Ці суперечки і сварки руйнують міжособистісні відносин, викликаючи не сприйняття один одного як члена сімї, та втягують у конфлікт малолітню доньку. Під час батьківських сварок, скандалів дитина може стати обєктом емоційного розвантаження обох батьків. Сімейні відносини між ними припинилися з січня 2015 року.

Розглядаючи спір про розірвання шлюбу, суд повинен виходити з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сімю, а слово «союз», підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем, у звязку із втратою взаємної любові та поваги.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин і звернення позивача до суду є те, що між сторонами втрачено почуття любові та поваги одне до одного, відсутні спільні інтереси, різні погляди на життя.

Статтею 104 Сімейного кодексу України передбачено підстави припинення шлюбу, зокрема, припинення шлюбу шляхом розірвання.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною 2 ст. 110 Сімейного кодексу України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Приймаючи до уваги те, що позивач та відповідач проживають окремо один від одного з січня 2015 року, не ведуть спільне господарство, малолітня донька ОСОБА_3 з січня 2015 року проживає з позивачем окремо від відповідача, розірвання шлюбу відповідає волі позивача, суд вважає, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, внаслідок чого позов у цій частині підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги про визначення місця проживання малолітньої доньки ОСОБА_3 з позивачем, то з огляду на наявність заяви позивача про залишення без задоволення цієї позовної вимоги, суд приходить до висновку, що в цій частині позов задоволенню не підлягає.

Після розірвання шлюбу позивач просила відновити дошлюбне прізвище Якименко, яке вона змінила після реєстрації шлюбу на прізвище ОСОБА_3.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як вбачається із свідоцтва про одруження позивач мала дошлюбне прізвище Якименко, а тому вимога про відновлення дошлюбного прізвища підлягає задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 11, 60, 213- 215 ЦПК України, ст.ст. 109, 110,112 - 114 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

1)
Позов задовольнити частково.

2) Шлюб між ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Якименко) ОСОБА_4 та ОСОБА_2, який був зареєстрований 26 грудня 2003 року відділом реєстрації актів громадського стану Миронівського РУЮ Київської області, актовий запис в книзі реєстрації актів про одруження № 176 розірвати.

3) Після розірвання шлюбу змінити позивачу прізвище з ОСОБА_2 на дошлюбне прізвище Якименко.

4) В задоволенні решти позову відмовити.

5) Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

6) Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.

7) Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд протягом десяти днів з дня отримання його копії.

8) Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

9)

10)

Суддя підпис ОСОБА_5

Згідно з оригіналом

Суддя А.С. Поліщук