АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 216/4457/14-ц 22-ц/774/979/К/15
Справа № 216/4457/14-ц Головуючий в 1-й інстанції
Провадження №22-ц/774/979/К/15 суддя Бондарєва О.І.
Категорія - 20 (IV) Суддя-доповідач - Зубакова В.П.
РІШЕННЯ

Іменем України

16 червня 2015 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Зубакової В.П.

суддів: Бондар Я.М., Соколан Н.О.

при секретарі: Трофименко О.О.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на рішення Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 18 березня 2015 року по справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про захист прав споживачів та за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Особи, які беруть участь у розгляді справи:

представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4, -

В С Т А Н О В И Л А:

В червні 2014 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» (надалі - ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО») про захист прав споживача, посилаючись на те, що 26 березня 2014 року представниками ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» було проведено перевірку споживання електроенергії за адресою: АДРЕСА_1, за результатами якої складено Акт Н№111407 про порушення ст. 27 Закону України «Про електроенергію», використання недооблікованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза обліковим приладом, підключення фазного та нульового проводу на горищі.

01.04.2014 року на засіданні комісії ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» по розгляду актів про порушення споживачами Правил користування електроенергії для населення прийнято рішення про правомірність зазначеного Акту та визначено розмір збитків у сумі 25 739,67 грн. за період з 26.03.2011 року по 26.03.2014 року, що оформлено Протоколом №213, який містить застереження про відключення домоволодіння від електропостачання у випадку несплати рахунку протягом 30 днів.

Разом з тим, домоволодіння АДРЕСА_1 було відключено від електропостачання 27 березня 2014 року.

Посилаючись на численні порушення при складанні Акту № 111407 від 26.03.2014 року , уточнивши позовні вимоги, просила суд: зобов'язати ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» припинити дії, які порушують право ОСОБА_3, а саме: підключити домоволодіння АДРЕСА_1 до електромережі; відновити становище ОСОБА_3, що існувало до порушення, шляхом зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» скасувати Акт про порушення Н№111407 від 26.03.2014 року та Рішення комісії Північного РЕМ ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», оформлене Протоколом №213 від 01.04.2014 року; відновити становище ОСОБА_3, що існувало до порушення, шляхом зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» повернути ОСОБА_3 сплачені кошти за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного однофазового лічильника електроенергії у сумі 394,18 грн. та комісію банку у сумі 7,88 грн., а також повернути ОСОБА_3 сплачені кошти, за користування електроенергією у сумі 600,00 грн. та комісію банку у сумі 12 грн.; стягнути з ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на користь ОСОБА_3 вартість недовідпущеної електроенергії у розмірі двократної вартості.

У липні 2014 року ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» звернулося до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення (надалі - ПКЕЕН), посилаючись на Акт Н № 111407 від 26.03.2014 року, яким встановлено порушення ОСОБА_3 п. 37 ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1, як на підставу для розрахунку та стягнення збитків в сумі 25 739,67 грн. за період з 26.03.2011 року по момент виявлення порушення. Просило суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» завдані збитки в сумі 25 139,67 грн. (з урахуванням раніше сплачених 600,00 грн.), а також судові витрати.

Рішенням Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 18 березня 2015 року позов ОСОБА_3 до ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про захист прав споживачів задоволено частково.

Відновлено становище ОСОБА_3, що існувало до порушення.

Визнано дії ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» по складанню Акту про порушення Н №111407 від 26.03.2014 року та прийняттю рішення комісією Північного РЕМ ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», оформлене протоколом №213 від 01.04.2014 року, незаконними.

Зобов'язано ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» повернути ОСОБА_3 сплачені кошти за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного офднофазного лічильника електроенергії у розмірі 394,18 грн., комісію банку у розмірі 7,88 грн., сплачені кошти за користування електроенергією у сумі 600,00 грн., комісію банку у сумі 12 грн.

Стягнуто з ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на користь держави судовий збір у розмірі 365,40 грн.

У задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_3 відмовлено.

У задоволенні зустрічних позовних вимог ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення - відмовлено.

В апеляційній скарзі представник відповідача ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення його позовних вимог про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості у розмірі 25 739,67 грн. та відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про захист прав споживача.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що рішення суду ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Так, судом не взято до уваги, що Акт про порушення підписано трьома представниками енергопостачальника в присутності споживача, яка не внесла до нього жодних зауважень. Факт порушення був встановлений у судовому засіданні та навіть не заперечувався ОСОБА_3, по-перше, при підписанні акту технічної перевірки від 26.03.2014 року, в якому було зазначено про виявлення порушення ПКЕЕН - користування електроенергією поза приладом обліку прихованим способом, по-друге, при частковій оплаті рахунку по ццьому Акту.

Приймаючи до уваги, як доказ по справі, відповідь НКРЕ, яка не містить чіткого тлумачення щодо виявленого порушення, суд не взяв до уваги відповідь Держенергонагляду, згідно якої підтверджено факт встановлення самовільного підключення.

Крім того, судом не враховано, що будь-які дефекти акту, не спростовують виявлене порушення ПКЕЕН.

В письмових запереченнях на апеляційну скаргу позивач ОСОБА_3 зазначає, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, в процесі розгляду справи суд не порушив норм ні матеріального, ні процесуального права, а тому рішення суду слід залишити без змін, відхиливши апеляційну скаргу.

Представник відповідача ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЕНЕРГО», будучи завчасно належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи в судове засідання не з'явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності, що (у відповідності до ч.2 ст. 305 ЦПК України) не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4., яка заперечувала проти доводів апеляційної скарги та просила її відхилити, залишивши без змін рішення суду першої інстанції, як законне та обґрунтоване, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах позовних вимог, доводів апеляційної скарги та письмових заперечень на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_3 в частині визнання дій відповідача по складанню Акта Н №111407 від 26.03.2014 року та Протоколу №213 від 01.04.2014 року неправомірними, зобов'язання повернути сплачені кошти, та відмовляючи в задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про відшкодування заборгованості за спожиту електроенергію, суд першої інстанції виходив з неправомірності дій представників енергопостачальника при складанні Акту Н №111407 від 26.03.2014 року та Протоколу №213 від 01.04.2014 року й у зв'язку з цим наявності підстав для повернення сплачених коштів та відсутності підстав для відшкодування ОСОБА_3 збитків в сумі 25 739,67 коп., розрахованих за актом.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись не можна, оскільки він зроблений судом з порушенням норм цивільного законодавства та висновки суду не відповідають обставинам справи.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України. Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Проте зазначеним вимогам рішення суду не відповідає.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 проживає у домоволодінні АДРЕСА_1, є споживачем електроенергії, яка постачається їй відповідачем на підставі договору № 4022091 від 15.07.2009 року.

26 березня 2014 року контролерами ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» була здійснена перевірка дотримання споживачем ОСОБА_3 ПКЕЕН і виявлено порушення ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромереж поза приладом обліку. Підключення фазного та нульового проводів на горищі, про що складено акт Н № 111407 про порушення ПКЕЕН, який підписаний трьома представниками енергопостачальника в присутності споживача ОСОБА_3, яка відмовилась від підпису.

Згідно акту споживачеві нараховано 25 739,67 грн. збитків за період з 26 березня 2011 року по 26 березня 2014 року.

Спір виник з приводу правомірності складання відповідачем акту про порушення ПКЕЕН, правомірності дій останнього щодо покладення на споживача обов'язку з оплати проведення технічної перевірки лічильника електроенергії, а також стягнення за зустрічним позовом заподіяних унаслідок безоблікового використання електроенергії збитків.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (надалі - ПКЕЕН), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656, з наступними змінами.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Згідно з ч.1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України (ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 ПКЕЕН), зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. Так, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Складені акти про порушення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕН. При цьому зазначені акти не встановлюють для споживача обов'язків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої енергопостачальник матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості.

Так, з урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України, не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акта про порушення ПКЕЕН недійсним, зокрема і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України.

Указаний висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2011 року у справі № 6-4цс11 і відповідно до ст. 360-7 ЦПК України має враховуватись іншими судами загальної юрисдикції.

Отже, акти і протоколи можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватися судом відповідно до вимог статті 212 ЦПК України.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_3 про зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» скасувати Акт Н№111407 від 26.03.2014 року задоволенню не підлягають та правомірність дій ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» щодо складання зазначеного документу, а також щодо його належності та допустимості, як доказу по справі, перевіряється колегією суддів в межах заявленого ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» прозову до ОСОБА_3 про стягнення завданих збитків.

Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, визначено основні вимоги до складення акта про порушення. Зокрема, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Як вбачається з матеріалів справи, Акт Н №111407 від 26.03.2014 року підписаний трьома представниками енергопостачальника, відповідає вимогам п. 53 ПКЕЕН та є дійсним, а тому доводи ОСОБА_3 щодо незаконності складання акту про порушення нею ПКЕЕН є безпідставними.

Відхиляються колегією суддів й посилання позивача на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 31.12.2014 року №1180/26/59-14, як на підставу для визнання спірного Акту незаконним, оскільки даний лист за своєю природою носить виключно рекомендаційний та інформаційний характер, а тому не встановлює норм права чи певних фактів.

Разом з тим, цей Акт оформлений з порушенням приписів п. 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії.

Так, в порушення вимог підпункту 4.6. цього Порядку, представниками енергопостачальника в Акті не було зазначено частину електромережі за балансовою належністю, до якої було здійснено «самовільне підключення безоблікового проводу, а згідно описової частини Акту точка самовільного підключення знаходиться на горищі, а тому на підставі зазначеної в Договорі про постачання електричної енергії № 4022091 від 15.07.2009 року межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за технічний стан та обслуговування електричних мереж, колегія суддів приходить до висновку, що «самовільне підключення» безоблікового проводу було здійснене до мереж, що не є власністю енергопостачальника. При цьому, в Акті не зазначено, які саме спеціальні технічні засоби використовувались представниками енергопостачальника для пошуку «самовільного підключеної проводки», демонтаж будівельних конструкцій та оздоблювальних матеріалів не проводився, а також не вказано, що «безобліковий провід» було прокладено прихованим способом.

Відповідно до положень п. 1.2. ПКЕЕН контрольний огляд засобу обліку - це виконання робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення, тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Тобто, здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника мають можливість не тільки провести контрольне зняття показань приладу обліку у споживача, а також візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому та провести обстеження електроустановки на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій.

У зв'язку з цим слід зазначити, що відповідно до пункту 38 ПКЕЕН енергопостачальник зобов'язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків.

На підставі зазначених даних можна зробити висновок, що безобліковий провід було прокладено відкритим способом та його можна було виявити під час проведення контрольного огляду електролічильника.

Отже, розрахунок збитків за цим Актом має бути здійснено за формулою 2.7. підпункту «а» пункту 3.3. Методики, тобто з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Оскільки, останній контрольний огляд електролічільника за адресою: АДРЕСА_1, проводився 15.01.2014 року, розрахунок завданих збитків проводиться за період з 15.01.2014 року по 26.03.2014 року за формулою 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. - потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cos?, де І - сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз - номінальна напруга, кВ; cos? - cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження , який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cos?, cos? приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. - це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Розмір збитків становить: P с.п. =220 (U ном.фаза) х 27А х 8 х 0,9 = 42,77 кВт; 70 днів (з 15.01.2014 року по 26.03.2014 року) х 42,77 = 2993,9 кВт.

10 кВт х 0,2802 = 2,80 грн.; 1853 кВт х 0,3648 = 675,97 грн.; 1130,9 кВт х 0, 9576 = 1082,95 грн., а всього 1761,72 грн. і саме ця сума підлягає стягненню з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», а не сума визначена на засіданні комісії Північного РЕМ ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» від 01.04.2014 року (Протокол №213), і доводи ОСОБА_3 щодо невідповідності цього рішення вимогам нормативно-правовим актам є обґрунтованими.

Оскільки, ОСОБА_3 по Акту Н № 111407 від 26.03.2014 року сплачено 02.04.2014 року 600,00 грн. (а.с.), то в судовому порядку підлягає стягненню різниця між нарахованими збитками у сумі 1761,72 грн. та добровільно сплаченими грошовими коштами у розмірі 600,00 грн., що становить 1161,72 грн.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів частково задовольняє позовні вимоги ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» та стягує на його користь з ОСОБА_3 в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН в розмірі 1 161,72 грн. та витрати понесені на сплату судового збору в розмірі 243,60 грн. у відповідності до приписів ст. 88 ЦПК України пропорційно до задоволеної частини позовних вимог (а.с. 65, 127-130).

З урахуванням викладеного, не можуть бути задоволені позовні вимоги ОСОБА_3 щодо відновлення становища, що існувало до порушення, та щодо зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» повернути кошти в розмірі 600,00 грн., сплачені по спірному Акту, та комісію банку в розмірі 12,00 грн., оскільки ці вимоги є взаємовиключними із позовними вимогами ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.

Не можуть бути задоволені позовні вимоги ОСОБА_3 щодо зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» скасувати рішення комісії Північного РЕМ ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», оформлене протоколом №213 від 01.04.2014 року, оскільки порядок складання такого Протоколу передбачений ПКЕЕН, відповідно до п. 53 яких Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕН та Методики. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Матеріали справи свідчать про те, що при складанні вищезгаданого протоколу відповідною комісією не було порушено процедуру його складання, а рішення комісії в частині визначеної суми збитків підлягає перевірці при зверненні енергопостачальника до суду із позовом про їх стягнення, що й було здійснено апеляційним судом.

Розглядаючи позовні вимоги ОСОБА_3 про зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» підключити домоволодіння № 33 по вулиці Хорезмській у місті Кривому Розі до електромережі та стягнення з енергопостачальника вартості недовідпущеної електроенергії, колегія суддів приходить до висновку про те, що підстави для їх задоволення відсутні, оскільки згідно ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, а зазначене домоволодіння вже підключене до електромережі на час розгляду справи (а саме 30.05.2014 року) та позивачем не визначено розмір вартості недовідпущеної електроенергії та не зазначено, які саме її права порушено та можуть бути відновлені саме таким способом.

Разом з тим, колегія суддів приходить до висновку про обгрунтвоаність позовних вимог ОСОБА_3 щодо зобов'язання ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» повернути їй сплачені кошти за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного офднофазного лічильника електроенергії у сумі 394,18 грн. та комісію банку у розмірі 7,88 грн.

Так, згідно п. 42 ПКЕЕН, споживач зобов'язується забезпечити належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача.

Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право проводити технічну перевірку (перевіряти технічну справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку).

Крім того, відповідно до положень пункту 38 ПКЕЕН енергопостачальник зобов'язується, зокрема, проводити планову перевірку, ремонт і заміну приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором, та не менш як один раз на шість місяців контрольне зняття показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Отже, технічна перевірка має здійснюватися у разі виникнення необхідності виконання робіт, передбачених у визначенні терміну «технічна перевірка» за рахунок сторони договору про користування електричною енергією, що ініціює проведення технічної перевірки.

Оскільки, ані в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції, ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» не було надано заяви ОСОБА_3 щодо проведення у домоволодінні №33 по вулиці Хорезмській у м.Кривому Розі технічної перевірки, колегія суддів приходить до висновку, що ОСОБА_3 не є ініціатором проведення технічної перевірки, а тому енергопостачальник не мав підстав для надання споживачу рахунку за проведення позачергової технічної перевірки.

Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Відповідно до ч.1, п.п. 2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Оскільки, позивач ОСОБА_3 звільнена від сплати судового збору на підставі п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», колегія суддів стягує з ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на користь держави судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог ОСОБА_3 у розмірі 243,60 грн. (виходячи з мінімальної заробітної плати станом на 1 січня 2014 року в розмірі 1 218 грн.).

На підставі викладеного апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, рішення суду скасуванню на підставі п.п. 3,4 ст. 309 УПК України з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог як ОСОБА_3, так і ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО».

Керуючись ст.ст. 303, 307, п.п. 3, 4 ст. 309, ст.ст. 313, 314, 316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» - задовольнити частково.

Рішення Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 18 березня 2015 року скасувати і ухвалити нове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про захист прав споживачів задовольнити частково.

Зобов'язати Публічне акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» повернути ОСОБА_3 сплачені кошти за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного офднофазного лічильника електроенергії у розмірі 394,18 грн. та комісію банку у розмірі 7,88 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на користь держави судові витрати в розмірі 243,60 гривень.

В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» про захист прав споживачів відмовити.

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення - задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН в розмірі 1 761 гривня 72 копійки.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» судові витрати в розмірі 243,60 гривень.

В задоволенні решти позовних вимог Публічного акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення відмовити.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий:

Судді: