Справа № 758/719/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивачки - ОСОБА_1

представника заявниці - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 12.03.2015 року по цивільній справі № 758/719/14-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання втратившими право користування житловим приміщенням, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, Комунальне підприємство «Синьоозерне Подільського району міста Києва», ОСОБА_8, Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду з вищезазначеною заявою, мотивуючи свої вимоги тим, що 12.03.2015 року судом було ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання втратившими право користування житловим приміщенням, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, Комунальне підприємство «Синьоозерне Подільського району міста Києва», ОСОБА_8, Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації.

Зазначеним рішенням судом постановлено визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_2 та стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 судовий збір в розмірі 243, 60 грн.

Мотивує як підставу для скасування заочного рішення те, що має вегето-судинну дистонію, а з роками розвилась гіпертонія у зв'язку з чим часто у разі коливань погодних умов на вулиці підіймається тиск і не може нікуди виходити,тому приймає постійно ліки під час яких стає зле. Приходиться викликати невідкладну допомогу або самостійно приймати ліки та не підніматись із ліжка до нормалізації тиску.

Також зазначає, що при зміні погоди, як це буває весною у неї бувають загострення. Доказом чого на її думку є її постійні звернення до лікарів , а також і і наданий суду додаток інформаційного листка пункту невідкладної допомоги від 04.03.2015 року коли їй стало погано в проміжок часу між засіданнями,однак вона відмовилась від госпіталізації за браком коштів.

Зазначає, що вона не змогла бути присутньою в судовому засіданні у зв'язку з поганим самопочуттям,викликаним хронічною хворобою.

Вважає, що винесенням заочного рішення суд не надав їй можливості висловити свої заперечення проти позову позивачки, в тому числі і щодо виселення її та ОСОБА_5,таким чином було порушено один із принципів,на яких базується судочинство - змагальність.

На підставі вищевикладеного звертається з даною заявою до суду та просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Заявниця,представник заявниці в судовому засіданні заяву підтримали з вищевикладених підстав,обґрунтувавши її поясненнями,вважають є підстави для її задоволення.

Позивачка в судовому засіданні проти заяви заперечує категорично, просить відмови в її задоволенні.

Представник позивачки в судовому засіданні обгрунтувавши запереченнями, просить в задоволенні заяви відмови за її безпідставністю,оскільки відповідачкою та її представником не надано належних доказів для скасування винесеного рішення,неявка в судове засідання не підтверджена належними доказами як самою відповідачкою так і її представником, відповідачкою ігноруються норми чинного законодавства і остання намагається безпідставно затягнути розгляд справи.

3-і особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, представники 3-х осіб - Комунального підприємства «Синьоозерне Подільського району міста Києва», Служби у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутність зазначених осіб відповідно до вимог ч. 1 ст. 231 ЦПК України, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви та не передбачає відкладення її розгляду.

Вислухавши пояснення учасників процесу,дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, в провадженні суду дійсно перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання втратившими право користування житловим приміщенням, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, Комунальне підприємство «Синьоозерне Подільського району міста Києва», ОСОБА_8, Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами розгляду вищезазначеної справи, 12.03.2015 року судом було ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги позивачки були задоволені в повному обсязі (а.с. 72-78).

17.03.2015 року копія заочного рішення була відправлена на адресу як відповідачів та 3-х осіб (а.с.80).

Крім того, як посилається в заяві заявниця про рішення суду їй стало відомо 17.03.2015 року, а отримана його копія нею 19.03.2015року згідно її розписки ( а.с.81).

Стаття 228 ЦПК України визначає, що заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім'я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв'язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Як вже зазначалося вище, заявниця звертаючись із заявою про скасування заочного рішення від 12.03.2015 року, обґрунтовує свої вимоги зокрема тим, що вона була відсутня у судовому засіданні з поважної причини, оскільки мала погане самопочуття. Також з причини відсутності у судовому засіданні вона була позбавлена можливості висловити свої заперечення проти позову, в тому числі і щодо виселення її та ОСОБА_5,таким чином було порушено один із принципів,на яких базується судочинство - змагальність.

Однак суд не може прийняти до уваги зазначені обставини як підставу для скасування заочного рішення, виходячи з наступного.

Так відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.ст. 57, 58, 59 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Як вже зазначалося вище, відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України в заяві про перегляд заочного рішення заявник обов'язково зазначає, зокрема обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це.

Заявниця в обгрунтування поважності неявки в судове засідання у посилається на те, що вона має часто у зв'язку з коливанням погодних умов погане самопочуття, в проміжок часу між судовими засіданнями 04.03.2015 року здійснювала виклик невідкладної допомоги, в підтвердження зазначеної обставини надала копію інформаційного листа пункту невідкладної допомоги, відмовилась за браком коштів від госпіталізації, однак суд не може їх прийняти до уваги як належний та допустимий доказ, оскільки як вбачається з матеріалів справи та не спростовано і самою відповідачкою остання про час слухання справи була повідомлена належним чином як за адресою її реєстрації так і за адресою АДРЕСА_1, як і відповідач ОСОБА_5,інтереси якого вона представляє згідно довіреності, ще 06.03.2015 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками в отриманні судових повісток (а.с.59-61),доказів неможливості участі відповідача в розгляді справи також не надано.

Також останньою не спростована і та обставина, що нею особисто від імені її довірителя - відповідача ОСОБА_5, в день судового засідання - 11 березня 2015 року подавались суду письмові заперечення на позовну заяву про визнання втрати права користування житловим приміщенням, підписані відповідачкою та які зареєстровані судом за реєстровим номером 10086/1513 від 11.03.2015 року( а.с.65-66), що у випадку поганого її самопочуття надавало змогу подачі нею також і заяви про перенесення розгляду справи у зв'язку з поганим самопочуттям.

Крім того заявницею не зазначено обставин та не надано доказів в підтвердження їх об'єктивної наявності, які перешкодили повідомити їй про причини своєї неявки в судове засідання 11.03.2015 року та неявки в судове засідання її представника для участі в розгляді справи коли судом здійснювався розгляд справи та ухвалювалось заочне рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про недоведеність заявницею обставин, що свідчать про поважність причин її неявки в судове засідання 11.03.2015 року та 12.03.2015 року.

Крім того заявницею не надано (не зазначено) суду жодного доказу, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи по суті, а ті обставини на які вона посилається в обгрунтування своїх заперечень проти вимог позивача, не можуть бути взяті до уваги судом, оскільки не є доказами в розумінні ст. 57 ЦПК України і були предметом дослідження в ході розгляду судом справи.

Частина перша статті 232 ЦПК України визначає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При аналізі зазначеної норми цивільно-процесуального Закону вбачається, що заочне рішення може бути скасоване лише за наявності двох підстав, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом же під час судового розгляду заяви відповідачки про скасування заочного рішення суду від 12.03.2015 року, зазначені дві підстави не встановлені.

З врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин справи, суд оцінюючи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що вимоги заявниці не знайшли своє доведення в судовому засіданні, є такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 57-60, 228-232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 12.03.2015 року по цивільній справі № 758/719/14-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання втратившими право користування житловим приміщенням, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7, Комунальне підприємство «Синьоозерне Подільського району міста Києва», ОСОБА_8, Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявниці, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко