Справа № 755/1514/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" травня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гаврилової О.В.,

при секретарі - Батченко Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Десятої київської державної нотаріальної контори, третя особа Київська міська рада про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

05.01.2015р. позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Десятої київської державної нотаріальної контори, в якому просить суд визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини та зобов'язати відповідача у визначений судом строк прийняти заяву позивача про прийняття спадщини та видати йому свідоцтво про право на спадщину. Вимоги позову мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_3, після смерті якого залишилось майно. Згідно заповіту останнього, він заповів все своє майно в рівних частках позивачу та його брату ОСОБА_4, який відмовився від своєї частки спадкового майна шляхом складання заяви про відмову. Позивач не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки його матір хворіла остеохондрозом поперекового відділу хребта, у 2004 році їй було зроблено операцію, після якої вона потребувала постійного догляду, позивач був вимушений багато працювати, заробляючи кошти на утримання та лікування матері, та доглядати за останньою. Позивач звернувся до нотаріальної контори лише у 2012 році, але йому було повідомлено, що він пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини. Позивач мав намір звернутися до суду та поновити строки на отримання спадщини, але виявилось, що матір потребує операції на очі, яку було зроблено у першому кварталі 2013 року та після якої матір потребувала ще більшого догляду, тому позивач не мав часу звернутися до суду. На думку позивача, зазначені обставини є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.04.2015р. залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Київську міську раду.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі з викладених у ньому підстав та додатково пояснила, що позивач є юридично недосвідченою особою й не знав, що із заявою про прийняття спадщини необхідно звертатися до спливу шестимісячного строку від смерті спадкодавця. Вважає, що викладені в позовній заяві причини пропуску строку є поважними, а належним відповідачем у справі є саме нотаріальна контора, оскільки вона відмовила у прийнятті заяви позивача. Також зазначила, що позивач проживав разом зі спадкодавцем, однак вони були зареєстровані за різними адресами.

Представник відповідача Десятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, надіслав на адресу суду заяву в якій просив розглядати справу за відсутності представника та прийняти рішення згідно чинного законодавства України.

Представник третьої особи Київської міської ради в судове засідання не з'явився, був повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином, заяв чи клопотань суду не надав.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується відповідним свідоцтвом (а.с. 38).

Відповідно до заповіту, посвідченого 14.07.2005р. державним нотаріусом 16-ї київської державної нотаріальної контори Трапєзніковою З.О., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2986, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 заповів на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі, все те, що буде йому належати і на що він матиме право за законом - ОСОБА_4 та ОСОБА_1, в рівних частках кожному (а.с. 5).

19.12.2012р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою, в якій зазначив, що йому відомо про пропуск ним шестимісячного строку, визначеного для прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 та довів до відома нотаріальної контори, що буде звертатися до суду з позовом про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 37).

Листом завідувача Десятої київської державної нотаріальної контори від 20.12.2012р. ОСОБА_1 роз'яснено, що у зв'язку з пропуском шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини, йому як спадкоємцю першої черги, необхідно звернутися до суду, який визначить додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 15, 43-зворот).

Згідно матеріалів спадкової справи № 1157/2012 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, копія якої міститься в матеріалах справи (а.с. 36-55), інші особи із заявами про прийняття спадщини чи з будь-якими іншими заявами не звертались.

При цьому 05.12.2012р. ОСОБА_4 було складено заяву, згідно якої він спадщину після смерті ОСОБА_3 не приймав, на неї не претендував та не претендує та не має бажання оформлювати свої спадкові права, просить вважати його таким, що відмовився від спадщини. Дана заява посвідчена тимчасово виконуючим обов'язки нотаріуса Кінгісепського нотаріального округу Ленінградської області РФ Ульяничевою М.Д. (а.с. 61).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 212, 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах.

На підтвердження поважності причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини стороною позивача надані наступні докази:

- виписка про хворого, що виписався - ОСОБА_7, згідно якої вона знаходилась у лікарні з 19.10.2004р. по 05.11.2004р. з діагнозом остеохондроз поперекового відділу хребта, після досліджень діагноз - церебральний атеросклероз, надані рекомендації, хвору виписано в задовільному стані (а.с. 8);

- виписка з медичної картки ОСОБА_7 Київської міської клінічної лікарні швидкої допомоги за цей же період (а.с. 9);

- Довідка ККОЛ "Центр мікрохірургії ока" від 31.05.2012р. про встановлення ОСОБА_7 діагнозу катаракта (а.с. 10);

- рекомендації по прийняттю ОСОБА_7 ліків та їх дозування від 23.03. - без зазначення року (а.с. 11);

- результати рентгенного дослідження ОСОБА_7 від 08.02.2013р. (а.с. 13);

- виписка з медичної картки ОСОБА_7 Київської міської клінічної № 2 про перебування її в стаціонарі у квітні 2013року (а.с. 14);

- результати обстеження ОСОБА_7 від квітня 2014 року із зазначенням діагнозу - ускладнена катаракта ока (а.с. 12).

Не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Тим більше, не є поважною причиною пропуску даного строку хвороба родича спадкоємця, особливо зважаючи на те, що позивачем надані докази хвороби ОСОБА_7 за 2004 рік та за період з травня 2012 року, при цьому спадщина щодо майна померлого ОСОБА_3 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2

З огляду на викладене суд не вбачає передбачених ч. 3 ст. 1272 ЦК України підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, тому ця вимога позову задоволенню не підлягає.

Крім того, в пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" зазначено, що суд повинен, серед іншого, встановити, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за порушення, невизнання або оспорення прав позивача.

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року роз'яснено, що відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а за їх відсутності - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, слід зазначити, що в даній справі, з урахуванням відсутності доказів прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 іншими спадкоємцями, належним відповідачем є Київська міська рада.

Що стосується вимоги позову про зобов'язання Десятої київської державної нотаріальної контори у визначений судом строк прийняти заяву позивача про прийняття спадщини та видати йому свідоцтво про право на спадщину, вона також не підлягає задоволенню, оскільки є похідною від першої вимоги позову, в задоволенні якої суд відмовляє. Крім того зобов'язання нотаріуса вчинити певні дії в судовому порядку можливо лише тоді, коли нотаріус безпідставно відмовив у вчиненні таких дій.

З огляду на викладене, суд відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 169, 179, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Десятої київської державної нотаріальної контори, третя особа Київська міська рада про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі через Дніпровський районний суд м. Києва апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Якщо особа яка оскаржує рішення не була присутня у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, скарга може бути подана протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя