Солом'янський районний суд м. києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2015 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Рибасюк О.С.,

представника позивача ОСОБА_1,

третьої особи ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи П`ята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, про визначення додаткового строку на подачу заяви про відмову від спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2015 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк на подачу заяви для відмови від спадщини ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, до кінця 2016 року, мотивуючи свої вимоги з урахуванням пояснень в судовому засіданні наступним.

Представник позивача проводить аналогію в можливості звернутися в суд із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини із позовом про визначення додаткового строку для такої відмови, застосовуючи положення ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, проте така позиція є помилковою.

Так, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся його та третьої особи ОСОБА_2. В свою чергу він і ОСОБА_2 є братом і сестрою.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 1/3 частину трьохкімнатної квартири, дві інші частки перебувають у власності ОСОБА_2 та її доньки.

Відтак спадкове майно могли успадкувати він і ОСОБА_2

Проте на момент своєї смерті ОСОБА_4 була зареєстрована за адресою реєстрації позивача у справі. Відтак, позивач вважає, що третя особа не може оформити спадщину до тих пір, поки позивач не відмовиться від свого права на спадщину.

Відтак, за твердженням представника позивача, оскільки він юридично необізнана особа, яка була введена нотаріусом, який заводив спадкову справу в оману, щодо необхідності «не писати» заяву про відмову від спадщини, що і так лише його сестра буде єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4, то вважає своє право порушеним. На запитання суду, яке саме право позивача порушене, представник позивача відповів, що це право «не приймати спадщину», а тепер він змушений це зробити, і нести у зв`язку з цим розтрати із оформленням спадщини, а він цього робити не хоче.

Представник позивача підкреслює, що позивач не хоче приймати спадщину, а нотаріус за спливом 7 років відмовляється приймати відповідну заяву. Стверджує, що він не може користуватися «правом відмови від спадщини» (а.с.8)

Третя особа позовні вимоги підтримала, зазначила, що вона протягом 6 місяців після смерті ОСОБА_4 звернулася до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини, проте до даного часу свідоцтво не отримала, більше того, відповідаючи на запитання суду, чому протягом 7 років не зверталася із цією вимогою до нотаріуса, то пояснила, що хтось в нотаріальній конторі їй повідомив, що поки її брат (позивач у справі) заяву про відмову від спадщини на її користь не напише, то вона свідоцтво про спадщину і не отримає. І взагалі вона за цей час народила дитину та не мала необхідну для оформлення спадщини суму грошей, тому також в нотаріальну контору відразу за спливом 6 місяців і не зверталась.

Наполягала на тому, що позов її брата викликаний тим, що нотаріус відмовляє їй у видачі відповідного свідоцтва, оскільки позивач від своєї долі не відмовився.

Відповідач та інші треті особи належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи відповідно до положень ст.74 ЦПК України, проте в судове засідання свого представника не направили (а.с.67-71)

П`ята Київська державна нотаріальна контора та Головне управління юстиції в м. Києві направили заяви, в яких покладалися на розсуд суду (а.с.30, 72)

Відсутність в судових засіданнях представника відповідача, за умови його належного повідомлення та за наполяганням представника позивача, дозволяє суду ухвалити рішення в порядку заочного провадження на підставі наявних доказів.

Заслухавши представника позивача та третю особу та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, такі питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин, чи слід задовольнити позов або в позові відмовити (ст.214 ЦПК України)

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.55)

29.08.2008 ОСОБА_2 звернулася до П`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 (а.с.54)

Згідно довідки КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Відокремленого структурного підрозділу «Грушківський» №1010 від 29.08.2008 року ОСОБА_4 на момент смерті була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с.55 на звороті)

Згідно довідки КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Відокремленого структурного підрозділу «Грушківський» №320 від 11.02.2009 року ОСОБА_3 зареєстрований та проживає з 10.03.1992 року за адресою АДРЕСА_1 (а.с.56)

ОСОБА_2 (ОСОБА_2.) - є онукою ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвами про народження, одруження та свідоцтвом про народження її матері ОСОБА_6 (а.с.57 на звороті, 58, 59)

В свою чергу, ОСОБА_6 (ОСОБА_6.) - мати третьої особи і донька померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.58 на звороті)

Матеріали витребуваної спадкової справи не містять відомостей про те, що позивач звертався із заявами про прийняття спадщини або що третій особі ОСОБА_2 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину. Навпаки, вбачається, що від моменту написання заяви влітку 2008 року третя особа до нотаріуса взагалі не зверталася. Відтак доводи позивача та третьої особи щодо того, що їм хтось відмовив в нотаріальній конторі оформити спадщину на ОСОБА_2 свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшли.

Також належними та допустимими доказами не підтверджено, що нотаріус під час заведення вищезазначеної спадкової справи чинив тиск чи іншим чином впливав на позивача чи третю особу.

Щодо посилання на юридичну необізнаність, то суд такі твердження взагалі до уваги не бере, оскільки як зазначив в своєму листі від 16.05.2013 ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, не можуть бути судом визнані як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В той же час касаційний суд чітко зазначив, що дійсно відповідно до ст.1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України. Проте, визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від спадщини чинним законодавством України не передбачено.

Строк, передбачений ст.1270 ЦК України (6 місяців), для подачі заяви про відмову у спадщині поновленню не підлягає.

Така ж позиція викладена і в постанові Пленуму ВСУ від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику в справах про спадкування».

Таким чином, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, оскільки вимоги за ним є такими, що не ґрунтуються на положенням діючого законодавства.

Третя особа обрала неналежний спосіб захисту свого ймовірно невизнаного, порушеного чи оспорюваного права через звернення до суду свого брата (позивача) із цим позовом.

Порушень прав позивача у справі взагалі не було встановлено. Всі його обґрунтування, викладені судом вище, суд сприймає критично.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 3, 15, 57-60, 212-218, 224-226 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи П`ята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, про визначення додаткового строку на подачу заяви про відмову від спадщини , - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя - В.С. Кицюк