справа №619/1662/15-ц
провадження №2/619/964/15
08 червня 2015 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
У складіголовуючого - суддіКононихіної Н.Ю.
за участюсекретаря судового засіданняМєщан І.О.
розглянувши у відкритому судому засіданні цивільну справу за позовом акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення суми нарахувань за актом внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення у розмірі 363,28 грн., -
Акціонерна компанія «Харківобленерго» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 в якому просили стягнути з ОСОБА_3 на користь АК «Харківобленерго» суму заборгованості за спожиту електроенергію та суму нарахувань за актом в розмірі 363,28 грн., обґрунтовуючи позов тим, що 15 жовтня 2014 року при перевірці електроустановки за адресою АДРЕСА_1, де проживає відповідач, представниками Дергачівського РВЕ АК «Харківобленерго» було виявлено відкрите приєднання до вводу оминаючи прилад обліку, при якому електроенергія, що споживається, приладом обліку №0039453 не враховується.
У судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки.
Згідно ст.77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
У судове засідання представник позивача не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач у судове засідання не з'явився без поважних причин, а представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів та такого вирішення справи, то суд дійшов до висновку про можливість ухвалення заочного рішення.
Судом встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини.
Згідно Акту про порушення №201976 від 15.10.2014 року, встановлено порушення правил користування електричною енергією в АДРЕСА_1 Дергачівського району Харківської області, а саме відкрите приєднання до вводу оминаючи прилад обліку, при якому електроенергія, що споживається, приладом обліку №0039453 не враховувалась.
Згідно розрахунку обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, розрахованої згідно «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН», за період 31 діб в будинку АДРЕСА_1 Дергачівського району Харківської області, всього нарахована сума 363,28 грн.
Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних мотивів.
Відповідач не сплатив вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.
Суд застосовує наступні нормативно-правові акти.
Згідно ст.526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно ст.4 Закону України від 24.06.2004 року №1875-ІV "Про житлово-комунальні послуги", законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.
Згідно ст.1 ч.1 Закону України від 24.06.2004 року №1875-ІV "Про житлово-комунальні послуги", комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.
Згідно ст.20 ч.3 п.5 Закону України від 24.06.2004 року №1875-ІV "Про житлово-комунальні послуги", споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Згідно ст.32 ч.2 Закону України від 24.06.2004 року №1875-ІV "Про житлово-комунальні послуги", розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку.
Згідно ст.26 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року №575/97-ВР, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.
Згідно п.53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ.
Згідно ч.3 ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 208, 209, 212-215, 223 ЦПК України, суд -
Позов акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь акціонерної компанії «Харківобленерго» вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією в розмірі 363,28 грн.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя Н.Ю. Кононихіна