АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

25 листопада 2015 року cуддя Апеляційного суду м. Києва Качан В.Я., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 липня 2015 року у справі за позовом ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23 липня 2015 року відкрито провадження у справі.

Не погодившись з ухвалою, 13.10.2015 відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на вказану ухвалу.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 21.10.2015 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зокрема, надання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку та надання відповідних доказів причин пропуску строку; надання оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Копію ухвали Апеляційного суду м. Києва від 21.10.2015 апелянт отримав 06.11.2015, про що свідчить зворотнє повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 48).

24.11.2015 на адресу Апеляційного суду м. Києва надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги та квитанція № 915 від 23.11.2015 про сплату судового збору.

Як вбачається зі змісту зазначеної заяви, на виконання вимоги ухвали Апеляційного суду м. Києва від 21.10.2015 щодо надання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав, ОСОБА_1 обґрунтовує причини пропуску строку на оскарження ухвали суду тим, що про існування оскаржуваної ухвали він дізнався випадково лише 09.10.2015.

Однак, ОСОБА_1 при зверненні з апеляційною скаргою уже вказував на такі підстави пропуску строку, у зв'язку із чим судом і надавався строк для зазначення інших підстав, оскільки причини пропуску строку, зазначені в апеляційній скарзі не є поважними з тих підстав, що апелянтом було отримано копію оскаржуваної ухвали ще 06.08.2015.

Таким чином, посилання ОСОБА_1 на те, що про існування оскаржуваної ухвали він дізнався випадково лише 09.10.2015, не відповідають дійсності, що підтверджується матеріалами справи, а саме, зворотнім повідомленням, підписаним отримувачем.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Із листа Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Враховуючи те, що без усунення всіх вказаних недоліків апеляційної скарги суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження за зазначеною апеляційною скаргою, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 297 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 липня 2015 року у справі за позовом ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Суддя Качан В.Я.