Номер провадження 2/754/2428/15
Справа №754/3673/15-ц
05.06.2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого-судді Смирнової Є.П.
при секретарі Кузьменко А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві
справу за позовом
ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2, до
3-ті особи: ОСОБА_4,
Служба у справах дітей Деснянської
районної в м. Києві державної адміністрації,
Деснянський районний відділ Головного управління
Державної міграційної служби України, -
про визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням, -
12.03.2015 року ОСОБА_1, в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1. При цьому позивачка вказує на те, що на підставі Договору дарування від 03.01.2009 року спірна квартира належить на праві власності її донькам - неповнолітній ОСОБА_2, 2007 року народження, та повнолітній ОСОБА_4, 1992 року народження, в рівних частках. На теперішній час у вказаній квартирі зареєстровано чотири особи: вона (позивачка), дві її доньки та її батько - відповідач ОСОБА_3
Як зазначає позивачка, відповідач був зареєстрований на спірній житловій площі з 06.11.2008 року, однак, в спірній квартирі ніколи не проживав і не проживає, не сплачує квартирну плату та комунальні послуги.
Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що ОСОБА_3 на спірній житловій площі не проживає без поважних причин з 2008 року, квартирою не цікавиться, не несе витрати по її утриманню, у зв'язку з чим втратив право користування квартирою АДРЕСА_1, ОСОБА_1 просить задовольнити її позовні вимоги.
В судовому засіданні ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Тому, зі згоди позивачки, суд ухвалює заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.
Третя особа ОСОБА_4, представники 3-х осіб - Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації та Деснянського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві в судове засідання не з'явилися, просять розглядати справу у їх відсутність (а.с. 23, 24, 46).
Заслухавши пояснення позивачки ОСОБА_1, допитавши свідка ОСОБА_5, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного.
Судом встановлено, що на підставі Договору дарування від 03.01.2009 року неповнолітня ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4 є співвласниками трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ( а.с. 6).
Згідно довідки ЖЕКу № 319 за № 322 від 02.03.2015 року на даний час на спірній житловій площі зареєстровано чотири особи: позивачка ОСОБА_1, її дві доньки - ОСОБА_2, 2007 року народження, та ОСОБА_4, 1992 року народження, а також батько позивачки - відповідач ОСОБА_3 (а.с. 7, 26).
Як пояснила в судовому засіданні позивачка ОСОБА_1, її батько ОСОБА_3 з моменту реєстрації в 2008 році, у квартирі АДРЕСА_1 не проживає, спірною квартирою не цікавиться, не несе витрати по її утриманню, не підтримує з нею ніяких зв»язків, місце його проживання їй невідомо.
Посилаючись на викладені обставини, ОСОБА_1 вважає, що відповідач на спірній житловій площі не проживає без поважних причин з 2008 року, тому втратив право користування нею.
Суд вважає, що вказані доводи позивачки знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, виходячи з наступного.
Так, відповідно до вимог ст. 405 ЦК України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.
Член сім"ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ч. 4 ст. 156 ЖК України до членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст.64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 є батьком позивачки ОСОБА_1 та, відповідно, дідусем її доньок - неповнолітньої ОСОБА_2, 2007 року народження, та повнолітньої ОСОБА_4, 1992 року народження. З моменту реєстрації у спірній квартирі у 2008 році відповідач на спірній житловій площі в квартирі АДРЕСА_1 не проживає, спірною квартирою не цікавиться, не несе витрати по її утриманню, крім того, не здійснював ніяких дій, які б свідчили про його намір користуватися спірною житловою площею. При цьому перешкод в користуванні квартирою позивачка та 3-я особа ОСОБА_4 йому не створювали.
Факт не проживання ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 підтверджується як поясненнями позивачки ОСОБА_1, так і поясненнями допитаної в якості свідка ОСОБА_5, яка підтвердила факт не проживання відповідача в спірній квартирі більше одного року. Пояснення вказаного свідка суд оцінює як достовірні, оскільки ОСОБА_5 є сусідкою позивачки і добре знає її сім'ю, вони мають дружні стосунки, часто спілкуються. Пояснення вказаного свідка не протирічать іншим зібраним по справі доказам.
Крім того, факт не проживання відповідача у спірній квартирі підтверджується матеріалами справи, а саме: довідкою ЖЕКу № 319 від 08.05.2015 року та довідкою Деснянського РУ ГУ МВС України в м. Києві від 20.03.2015 року про те, що відповідач із заявами про неможливість проживання на спірній житловій площі та будь-якими іншими заявами до зазначених установ не звертався (а.с. 38, 39, 40).
Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд дійшов до висновку, що відповідач ОСОБА_3 з 2008 року в квартирі АДРЕСА_1 не проживає, квартирою не цікавиться, не несе витрати по її утриманню, перешкод в проживанні позивачка йому не створювала. При таких обставинах суд вважає, що відповідач ОСОБА_3 більше року без поважних причин не проживає у вищевказаній квартирі, тому втратив право користування нею.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,10,57-60,213,214, 218, 224 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, задовольнити.
Визнати ОСОБА_3, 1944 року народження, таким, що втратив право користування жилим приміщенням в квартирі АДРЕСА_1.
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії

Суддя: Є.П. Смирнова