Справа № 758/1101/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шаховніної М. О. ,

при секретарі Карпенко Н. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, та заступника прокурора Подільського району міста Києва до Київської міської ради, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Подільської РДА в м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення фактів та визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2015 року ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення фактів та визнання права власності в порядку спадкування.

17 березня 2015 року заступник прокурора Подільського району міста Києва, в інтересах ОСОБА_2, звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Подільської РДА в м. Києві, ОСОБА_1 про встановлення фактів та визнання права власності в порядку спадкування.

Свої вимоги мотивують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_13 померла ОСОБА_3, після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді двокімнатної квартири АДРЕСА_1, яка належала останній на праві приватної власності. Згідно інформації Територіального центру соціального обслуговування Подільського району м. Києва Управління праці та соціального захисту населення Подільської РДА в м. Києві № 208 від 10.03.2015 року, ОСОБА_3 перебувала на обліку в Територіальному центрі соціального обслуговування одиноких непрацездатних громадян з 22.01.2002 року та отримувала соціальні послуги як одинока, непрацездатна громадянка. Наказом від 25.07.2011 року № 58 ОСОБА_3 знята з обліку за власним бажанням.

Єдиним спадкоємцем за законом ОСОБА_3 є її двоюрідний онук ОСОБА_2, син рідної племінниці померлої ОСОБА_1, мати останньої була рідною сестрою померлої.

Зазначають, що рідна сестра спадкодавця ОСОБА_4, пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк на прийняття спадщини, а донька рідної сестри спадкодавця ОСОБА_1, як рідна племінниця останньої, є спадкоємцем пятої черги за законом, однак остання відмовилась від прийняття спадщини на користь свого малолітнього сина ОСОБА_2, який є двоюрідним онуком спадкодавця ОСОБА_3

Мати малолітнього ОСОБА_2 ОСОБА_1, подала до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву від імені свого сина про прийняття спадщини та видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1.

08 жовтня 2014 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 винесена постанова № 6345/07-14 про відмову ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за відсутності правовстановлюючого документу на спірку квартиру та його державної реєстрації.

Посилаючись на викладені обставини, уточнивши позовні вимоги, враховуючи неможливість видачі малолітньому ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 позивачі просили встановити факти та визнати, що ОСОБА_4 є рідною сестрою і спадкоємцем другої черги за законом після померлої ОСОБА_3, що ОСОБА_1 є рідною племінницею і спадкоємицею пятої черги за законом після померлої тітки ОСОБА_3, що малолітній ОСОБА_2 є двоюрідним онуком і спадкоємцем пятої черги за законом після померлої ОСОБА_3

Крім того, просять визнати за малолітнім ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, що складається з квартири АДРЕСА_1, яке залишилось після смерті ІНФОРМАЦІЯ_13 його двоюрідної бабусі ОСОБА_3.

У судовому засіданні позивачка та прокурор Прокуратури Подільського району м. Києва позови підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. ОСОБА_1 пояснила, що дійсно її син малолітній ОСОБА_2 є двоюрідним онуком і спадкоємцем пятої черги за законом після померлої ОСОБА_3 Крім того, вказала, що вони позбавлені можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спірну квартиру.

Представник відповідача та третіх осіб в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду заяви, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та при винесенні рішення полягаються на розсуд суду (а.с. 31-32, 91-93).

Заслухавши пояснення позивача, прокурора Подільського району м. Києва, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено у судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_13 померла ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 04.01.2013 року № 3 (а.с. 8) та актовим записом про смерть № 6653, виданим відділом реєстрації смерті у м. Києві 9 квітня 2012 року (а.с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з двокімнатної квартири АДРЕСА_1, яка належала останній на праві приватної власності (а.с. 10).

Як зазначив у судовому засіданні представник Прокуратури Подільського району м. Києва єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 є її двоюрідний онук ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, син рідної племінниці померлої ОСОБА_3 ОСОБА_1, виходячи з наступного.

Так, спадкодавець ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, уроджені «ОСОБА_4», є рідними сестрами, що підтверджується свідоцтвами про народження, а саме:

- повторним Свідоцтвом про народження ОСОБА_6, серії НОМЕР_1, виданим міським відділом реєстрації актів громадянського стану Житомирського обласного управління юстиції 30.10.2013 року (актовий запис про народження від 18.09.1932 року № 46) (а.с. 18);

- повторним Свідоцтвом про народження ОСОБА_7, серії НОМЕР_2 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Андрушівського районного управління юстиції Житомирської області 23.01.2013 року (актовий запис про народження від 06.04.1955 року № 156) (а.с. 16).

Відповідно до зазначених свідоцтв про народження батьками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зазначено «батько - ОСОБА_8» та «мати - ОСОБА_9».

Згідно довідки, виданої 15.01.2013 року Міньковецькою сільською радою Андрушівського району Житомирської області за № 22 на підставі Погосподарської книги № 1 за 1947 1949 роки (стор.125), ОСОБА_7, 1929 р.н., та ОСОБА_3, 1932 р.н., є рідними сестрами (а.с. 17).

12 лютого 1947 року, ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_11, після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище «ОСОБА_1», що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії ХV-УА № 026036, виданим 23.12.1947 року сільЗАГС с.Мінківці Андрушівського району Житомирської області (а. с. 15).

Від шлюбу з ОСОБА_11, ОСОБА_4 (уроджена «ОСОБА_4»), ІНФОРМАЦІЯ_14 народила доньку ОСОБА_12, що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, виданим 18.04.1966 року виконкомом Міньківської селищної ради Андрушівського району Житомирської області (актовий запис про народження від 18.04.1966 року № 11) (а.с. 13).

Донька ОСОБА_4 (уродженої «ОСОБА_4») ОСОБА_12, 05 травня 1984 року уклала шлюб з ОСОБА_13 і після укладання шлюбу їй було присвоєне прізвище «Колесник», що підтверджується витягом з «Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища» від 20.04.2012 року № 0 (а.с. 13-а).

Зазначений шлюб, згідно витягу з «Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища» від 20.04.2012 року № 0, розірваний 14.05.1987 року (актовий запис про розірвання шлюбу № 184 зроблений 14.05.1987 року відділом РАЦС Брусилівського РУЮ Житомирської області).

15 січня 1989 року, ОСОБА_1 (уроджена «ОСОБА_1»), уклала шлюб з ОСОБА_15 і після шлюбу їй присвоєно прізвище «Косаківська», що підтверджується витягом з «Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища» від 24.11.2010 року № 5 (а.с. 14).

Зазначений шлюб, згідно витягу з «Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища» від 24.11.2010 року № 5, розірваний 25.04.2000 року (актовий запис про розірвання шлюбу № 267 зроблений 25.04.2000 року відділом РАЦС Дарницького РУЮ в м.Києві).

25 липня 2003 року, ОСОБА_1 (уроджена «ОСОБА_1») народила сина ОСОБА_16, що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 виданим 01.08.2003 року відділом РАЦС Дарницького РУЮ в м. Києві (актовий запис про народження № 1617 від 01.08.2003 року) ( а.с. 11).

Таким чином, померла ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 (уроджена «ОСОБА_4»), є рідною сестрою ОСОБА_4 (уродженої «ОСОБА_4») та є двоюрідною бабусею малолітнього ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Так, 28 квітня 1967 року, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, уклала шлюб з ОСОБА_17 і після укладення шлюбу їй присвоєно прізвище «ОСОБА_17», що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.11.2012 року № 1 (а.с. 19).

Зазначений шлюб, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.11.2012 року № 1, розірваний за рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 20.05.1967 року (актовий запис про розірвання шлюбу № 8 зроблений 08.01.1970 року відділом РАЦС Шевченківського РУЮ в м.Києві).

17 січня 1975 року, ОСОБА_18 (уроджена «ОСОБА_4»), уклала шлюб з ОСОБА_19 і після укладення шлюбу їй присвоєно прізвище «ОСОБА_19», що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.01.2013 року № 2 (актовий запис про шлюб № 36 зроблений 17.01.1975 року відділом РАЦС Шевченківського РУЮ в м. Києві) (а.с. 20).

Зазначений шлюб, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.01.2013 року № 9, розірваний 12.10.1982 року (актовий запис про розірвання шлюбу № 422 зроблений 12.10.1982 року відділом РАЦС Ворошиловського району Донецької області).

27 серпня 1982 року, ОСОБА_3 (уроджена «ОСОБА_4»), уклала шлюб з ОСОБА_21 і після укладення шлюбу їй присвоєно прізвище «ОСОБА_3», що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.01.2013 року № 9 (а.с. 21).

Зазначений шлюб, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.01.2013 року № 9, розірваний за рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30.12.2004 року (актовий запис про розірвання шлюбу № 94 зроблений 09.03.2005 року відділом РАЦС Подільського РУЮ в м. Києві).

Згідно інформації відділу з питань майна комунальної власності Подільської РДА в м.Києві № 166 від 03.03.2015 року, ОСОБА_3, під час шлюбу з ОСОБА_19, на підставі рішення виконкому Шевченківської райради № 50 від 22.01.1979 року, 06 лютого 1979 року отримала ордер серії НОМЕР_5 на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ( а.с. 64).

Розпорядженням Подільської РДА в м. Києві від 15 червня 2007 року № 901, задоволена заява ОСОБА_3 про приватизацію квартири АДРЕСА_1 (а.с. 67) та видано Свідоцтво про право приватної власності ОСОБА_3 на зазначену квартиру (а.с. 65, 70).

Згідно інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна від 23.09.2014 року № КВ-2-14 № 75805, квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської РДА в м.Києві 15.06.2007 року та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 05.09.2007 року за № 2297 (а.с. 71).

З довідки Територіального центру соціального обслуговування Подільського району м. Києва Управління праці та соціального захисту населення Подільської РДА в м. Києві № 208 від 10.03.2015 року вбачається, що ОСОБА_3 перебувала на обліку в Територіальному центрі соціального обслуговування одиноких непрацездатних громадян з 22.01.2002 року та отримувала соціальні послуги як одинока, непрацездатна громадянка. Наказом від 25.07.2011 року № 58 ОСОБА_3 знята з обліку за власним бажанням (а.с. 72, 73-81).

Таким чином, спадкодавець ОСОБА_3 не мала передбачених вимогами ст.1261 ЦК України спадкоємців першої черги за законом і заповіту, в порядку, передбаченому ст.ст.1233 1235 ЦК України, не залишила.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК Україн суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно розяснення у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника.

Як пояснила у судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 встановлення родинних відносин необхідно для вирішення питання про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги про встановлення факту та визнання того, що ОСОБА_4 є рідною сестрою і спадкоємцем другої черги за законом після померлої ОСОБА_3, що ОСОБА_1 є рідною племінницею і спадкоємицею пятої черги за законом після померлої тітки ОСОБА_3, що малолітній ОСОБА_2 є двоюрідним онуком і спадкоємцем пятої черги за законом після померлої ОСОБА_3 знайшли свого доведення в судовому засіданні та підтверджено доказами.

Як вже було зазначено вище, ІНФОРМАЦІЯ_13 померла ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємців першої черги у померлої не було.

Відповідно до вимог ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця.

Рідна сестра спадкодавця ОСОБА_3 ОСОБА_4, пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк на прийняття спадщини (а.с. 122) і, відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, вважається такою, що не прийняла спадщину.

Згідно зі ст. 1265 ЦК України, донька рідної сестри спадкодавця ОСОБА_3 ОСОБА_1, як рідна племінниця останньої, є спадкоємцем пятої черги за законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитись від прийняття спадщини на користь будь-кого зі спадкоємців за законом незалежно від черги.

ОСОБА_1, спадкоємець пятої черги після померлої рідної тітки ОСОБА_3, відмовилась від прийняття спадщини на користь свого малолітнього сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який є двоюрідним онуком спадкодавця ОСОБА_3 (а.с. 126).

У ч. ч.4, 5 ст.1268 ЦК України зазначено, що малолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину незалежно від часу прийняття спадщини з часу відкриття спадщини та згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Частиною 4 ст.1 269 ЦК України визначено, що заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун.

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Дванадцятої державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої на користь свого сина та на його імя.

Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 (97-138).

08 жовтня 2014 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 винесена постанова № 6345/07-14 про відмову ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за відсутності правовстановлюючого документу на спірку квартиру та його державної реєстрації ( а.с. 137).

Згідно розяснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оскільки позивачі, які діють в інтересах малолітнього ОСОБА_2, в іншій спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити його порушене право не можуть, суд вважає, що позов про визнання за ОСОБА_2 права власності на спадкове майно, що складається з квартири АДРЕСА_1, яке залишилось після смерті його двоюрідної бабусі ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно зясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 163, 384, 392, 1216, 1261, 1262, 1264, 1265, 1268, 1269, 1274, ЦК України, ст. ст. 3, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити факт та визнати, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, уродженка с. Міньківці Андрушівського району Житомирської області, є рідною сестрою і спадкоємцем другої черги за законом після померлої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8, уродженки с. Мінківці Андрушівського району Житомирської області.

Встановити факт та визнати, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_10, уродженка с. Міньківці Андрушівського району Житомирської області, є рідною племінницею і спадкоємицею пятої черги за законом після померлої тітки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Міньківці Андрушівського району Житомирської області.

Встановити факт та визнати, що малолітній ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_12, уродженець міста Києва, є двоюрідним онуком і спадкоємцем пятої черги за законом після померлої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Міньківці Андрушівського району Житомирської області, на належне їй спадкове майно, що складається з квартири АДРЕСА_1.

Визнати за малолітнім ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_12, уродженець міста Києва, право власності на спадкове майно, що складається з квартири АДРЕСА_1, загальною площею 53,54 кв.м., після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_13.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна