Справа № 760/5402/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 червня 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Кошар А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

18 березня 2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись в суд з позовом до Київської міської ради про визнання права власності.

Свої вимоги мотивували тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_3

На момент смерті ОСОБА_3 на праві власності належала 1/2 частина квартири АДРЕСА_1.

У П'ятій Київській державній нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 506/2014.

У встановлений законом шестимісячний термін вони звернулись до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтв про право на спадщину за законом.

16 січня 2015 року державний нотаріус П'ятої Київської державної нотаріальної контори своєю постановою відмовив у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, оскільки у спадкоємців відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно.

Просять суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 та за ОСОБА_2 на 1/4 частину квартиру АДРЕСА_1.

Протокольною ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 02 червня 2015 року замінено неналежну третю особу на належну - Головне управління юстиції в м. Києві.

Позивачі у судовому засіданні підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 33).

Направив до суду письмові пояснення, з яких вбачається, що проти задоволення позову Київська міська рада не заперечує. Зазначено, що відповідно до поданих матеріалів справи позивачі належать до спадкоємців за законом. Просить суд розглядати справу у відсутність представника відповідача (а.с. 36-38).

Третя особа у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась.

Суд за згодою позивачів ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивачів, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачів ОСОБА_3 (а.с. 23).

ОСОБА_4 після реєстрації шлюбу змінила прізвище на «Бондар», що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 15).

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтв про право на спадщину за законом.

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії П'ятої Київської державної нотаріальної контори від 16 січня 2015 року № 121/02-31 вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно, а саме свідоцтва про право на спадщину від 09 грудня 2006 року (а.с. 10).

Відповідно до інформаційної довідки з Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 12 грудня 2014 року 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09 грудня 2006 року (а.с. 9, 18).

Вбачається, що спадкодавцю на момент смерті належала 1/2 частина зазначеної квартири.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи те, що у позивачів існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину - 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 та за ОСОБА_2 право власності на спадщину - 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3, у порядку спадкування за законом.

За таких обставин, вимога позивачів про визнання за ними в рівних частках права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ґрунтується на законі.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 392, 1216, 1261 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223-226 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, загальна площа квартири складає 55,79 квадратних метрів, житлова площа квартири складає 40,80 квадратних метрів.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, загальна площа квартири складає 55,79 квадратних метрів, житлова площа квартири складає 40,80 квадратних метрів.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: