Номер провадження 2/754/7099/15
У Х В А Л А

Іменем України

17 грудня 2015 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації, Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення юридичного факту та зобовязати вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідачів, в якому просить встановити юридичний факт законного права на отримання житла, як інвалід ІІ групи ліквідатора наслідків Чорнобильської катастрофи та зобовязати відповідачів відновити ОСОБА_1 у списках громадян на квартирному обліку шляхом включення в реєстр громадян з виконання вимог ст. 20 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Згідно позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що провадження в даній справі не може бути відкрите, оскільки позовна заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст.3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту положень ст.11, 15 ЦПК України, цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства.

Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної безпеки такого порушення.

Під способами захисту субєктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів встановлений ст.16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатись не любим, а цілком конкретним способам захисту свого права.

Відповідно до змісту ч.2 ст. 256 ЦПК України, вбачається, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Позивачем у заяві не зазначено виникнення, зміна чи припинення, яких особистих чи майнових його прав залежить від встановлення факту отримання житла.

З наданих суду документів вбачається, що заявник бажає відновити список громадян на квартирному обліку шляхом зобовязання Голів Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації включити ОСОБА_1А в реєстр громадян.

Порядок постановлення на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, тобто квартирний облік, ведеться відповідно до Житлового кодексу Української РСР та Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених ОСОБА_2 Міністрів УРСР від 11.12.1984 року №470.

Облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, здійснюється, зазвичай, за місцем проживання у виконавчому органі районної, міської, районної в місті, селищної, сільської ради. В м. Києві облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, як правило, ведуть районні в м. Києві державні адміністрації. Для взяття на квартирний облік необхідно подати відповідні документи які визначені законодавством.

Вказані норми передбачають, що внесення змін до списку громадян на квартирний облік здійснюються при наявності достатніх підстав і при відсутності спору між заінтересованими особами проводяться районним в м. Києві державним адміністраціями. Відмова відповідного органу може бути оскаржена до суду, відповідно до діючого законодавства проводиться у порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, законодавством визначений порядок внесення змін та порядок оскарження відмови у внесенні таких змін.

Крім того, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач звертається до суду в порядку цивільного судочинства, хоча проаналізувавши зміст позовних вимог вбачається, що позовні вимоги містять зобовязальний характер стосовно дій (бездіяльності) відповідача, який відповідно до ст. 3 КАС України відноситься до органу виконавчої влади та є субєктом владних повноважень щодо надання завірених належним чином документів.

За змістом ст. 17 ч.1 та ч.2 п.1 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюються на правовідносини, що виникають у звязку з здійсненням субєктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Відповідно до п.1 ст.122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин слід відмовити у відкритті провадження у справі.

Виходячи з наведеного, керуючись п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації, Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення юридичного факту та зобовязати вчинити певні дії.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом пяти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя