Справа № 638/3548/15-ц
Провадження № 2/638/3280/15
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
28.05.2015 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого: судді Омельченко К.О.
При секретарі: Забіякі Ю.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якій зазначає, що між позивачем та відповідачем було укладено договір № 25/06/2014 виготовлення меблів (шафа-купе).
Відповідно до п. 3.2 Договору, після виконання п. 3.1 Договору виконавець зобов'язується виготовити виріб на протязі 30 робочих днів. У випадку, якщо виріб має нестандартну комплектацію, залежно від складності конструкції меблів, умов та параметрів приміщення, строк виготовлення та доставки виробу збільшується до 40 робочих днів.
Але, на протязі 30 робочих днів, ні на протязі 40 робочих днів, виконавцем виріб не було виготовлено та не було доставлено.
Відповідно до п. 7.2 договору, у випадку не виконання виконавцем п. 3.2 даного договору, виконавець зобов'язаний виплатити неустойку в розмірі 0,1% від вартості договору за кожний день прострочки.
01 жовтня 2014 року відповідачем було надіслано на адресу позивача повідомлення про відстрочку доставки замовлення на невизначений термін з невідомих причин. Після цього усі намагання позивача зв'язатись з відповідачем були марними.
07.10.2014 року позивачем на адресу відповідача було направлено листа з вимогою повернути сплачені кошти по договору, але відповіді отримано не було.
22.11.2014 року позивачем на адресу відповідача було направлено листа з вимогою повернути сплачені кошти по договору, але відповіді також отримано не було.
Відповідно до п. 7.2 договору, у разі невиконання виконавцем (відповідачем) п. 3.2 договору, виконавець (відповідач) зобов'язаний виплатити неустойку в розмірі 0,1% від вартості договору за кожен день прострочення.
В судове засідання представник позивача не з'явився, надав заяву про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлений про час та місце слухання справи належним чином. Заяв про відкладення слухання справи не надійшло.
За клопотанням позивача та у відповідності зі ст.. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти вирішення справи.
Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем було укладено договір № 25/06/2014 виготовлення меблів (шафа-купе).
Відповідно до п. 3.2 Договору, після виконання п. 3.1 Договору виконавець зобов'язується виготовити виріб на протязі 30 робочих днів. У випадку, якщо виріб має нестандартну комплектацію, залежно від складності конструкції меблів, умов та параметрів приміщення, строк виготовлення та доставки виробу збільшується до 40 робочих днів.
Але, на протязі 30 робочих днів, ні на протязі 40 робочих днів, виконавцем виріб не було виготовлено та не було доставлено.
Відповідно до п. 7.2 договору, у випадку не виконання виконавцем п. 3.2 даного договору, виконавець зобов'язаний виплатити неустойку в розмірі 0,1% від вартості договору за кожний день прострочки.
Відповідно до ст.. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Згідно зі ст.. 906 ЦК України, збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем лише за наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором, або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
Відповідачем до суду не надано доказів щодо поважності причин невиконання зобов'язання, а тому з відповідача підлягає стягненню сплачена сума.
Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг) закріплені в ст.10 ЗУ « Про захист прав споживачів», згідно якої, споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
У разі, якщо виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.
Відповідно до ст.. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Тому, позовні вимоги щодо стягнення суми боргу, неустойки, суми 3% річних та суми інфляційних витрат підлягають задоволенню.
Вище зазначені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.
Відповідно до ст.. 88 ЦПК України, судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь держави.
Керуючись ст.ст. 655-716 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів»,ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212-215, 218 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у розмірі 232,00 грн. ( двісті тридцять дві гривні 00 коп.).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через районний суд шляхом подання в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги або шляхом подання в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом 20-ти днів апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя: