Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Васильченка О. В. ,

при секретарі Хомутовській О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 предявила у суді позов до ОСОБА_2, за участю третіх осіб - ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, в якому просила суд визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою № 55 по проспекту Правди, 96 в м. Києві.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 разом зі своїми синами ОСОБА_2, ОСОБА_3 та донькою ОСОБА_4 зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

З січня 2014 року відповідач ОСОБА_2 в зазначеній квартирі не проживає та не зявляється. Відповідач ОСОБА_2 в 1968 році був зареєстрований в зазначеній квартирі, але зараз в ній не проживає та не зявляється. Відповідач не знявся з реєстраційного обліку.

У звязку з перебуванням відповідача на реєстраційному обліку у квартирі, позивач змушена нести додаткові витрати з її утримання, що стало причиною для звернення до суду із даним позовом.

До початку судового засідання позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала з викладених підстав.

До початку судового засідання відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги визнав у повному обсязі.

До початку судового засідання третя особа ОСОБА_4 подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала з викладених підстав.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений відповідно до вимог ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних долях (а.с. 30).

Згідно з договором дарування частини квартири від 23.02.2015р. ОСОБА_2 подарував ОСОБА_1 належну йому 1/4 частку квартири АДРЕСА_2 (а.с. 31-32).

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебувають на реєстраційному обліку в АДРЕСА_1, що підтверджується відповідними відмітками у паспорті позивача та довідкою форми № 3 (а.с. 28, 34-35).

Згідно з актом від 01.10.2015 року, виданим начальником ЖЕД 705, відповідач у АДРЕСА_1 не проживає та зазначеним житловим приміщенням не користуються (а.с. 29).

З січня 2014 року ОСОБА_2 в добровільному порядку залишив своє місце проживання у ІНФОРМАЦІЯ_2 та не повертається до вказаної квартири більше року.

У звязку з перебуванням відповідача на реєстраційному обліку у квартирі АДРЕСА_3 на них здійснюється нарахування житлово-комунальних послуг, які вони в добровільному порядку не сплачують. Усі витрати з утримання зазначеної вище квартири несе ОСОБА_1

Спірні правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно з ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Ч.2 ст. 321 ЦК України передбачено, що особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Судом достовірно встановлено, що АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Згідно з ч.2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач у АДРЕСА_1 не проживає та зазначеним житловим приміщенням не користується з січня 2014 р.

Відповідно до поданої відповідачем заяви він позовні вимоги визнав у повному обсязі (а.с. 47).

Згідно з ч.4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст.ст. 79, 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 551 грн. 20 коп. судового збору (а.с. 1).

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 317, 321, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 3 - 14, 60, 79, 88, 169, 174, 209, 213-215, 218, 223 ЦПК України суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою № 55 по проспекту Правди, 96 в м. Києві.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 551,20 грн. (пятсот пятдесят одну гривню двадцять копійок).

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя ОСОБА_5