РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11064/15-ц

пр. № 2/759/4834/15

21 грудня 2015 рокуСвятошинський райсуд м.Києва в складі: головуючого

судді: Лук"яненко Л.М.

при секретарі : Коваленко І.А., Скляренко В.В. .

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту про визнання особи такою, що втратила право користування жилою квартирою ,

Встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту про визнання особи такою, що втратила право користування жилою квартирою, посилаючись на ті обставини , що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна тітка - ОСОБА_3. Після смерті тітки він звернувся з заявою про прийняття спадщини, так як тітці належала однокімнатна квартира за адресою АДРЕСА_1 , таким чином зазначена квартира увійшла до складу спадщини . Про те нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину , в зв*язку з тим , що є спадкоємець першої черги ( її чоловік ) ОСОБА_4 , який фактично прийняв спадщину . Про те відповідач з 2011 року не проживав з тіткою виїхав на постійне місце проживання до Росії . У тітки була хвороба - злоякісна пухлина і він - племінник , останні роки її життя здійснював догляд та поховав її . Наявна реєстрація відповідача в квартирі позбавляє його можливості реалізувати свої спадкові права щодо майна померлої тому просить встановити юридичний факт та визнати ОСОБА_4 таким , що втратив право користування жилою квартирою . АДРЕСА_1

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю .

Відповідач в судове засідання не з*явився , по час та місце розгляду справи повідомлений належним чином .

3-і особи Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора в судові засідання не з*явились , надали письмові заяви в яких просять слухати справу у відсутність їх представника .

Враховуючи викладене , суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність нез*явивших учасників процесу , оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін.

Вислухавши з*явивших учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи зі слідуючого.

У відповідно до ст.10 ЦПК України сторони та інші особи , які беруть участь у справі , мають рівні права подання доказів , їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості .

Кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень .

Як встановлено судом ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка позивача - ОСОБА_3 (а.с. 5 свідоцтво про смерть ).

Факт родинних відносин між ним та тіткою підтверджується свідоцтвом про народження тітки та свідоцтвом про народження його батька ( а.с. 6-8 ) .

Після смерті тітки позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини до 12-ї Київської державної нотаріальної контори , так як тітці належала на праві власності однокімнатна квартира за адресою АДРЕСА_1 , таким чином зазначена квартира увійшла до складу спадщини (а.с. 10 ).

Про те, нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину , в зв*язку з тим , що є спадкоємець першої черги ( її чоловік-тітки ) ОСОБА_4 , який фактично прийняв спадщину (а.с. 11 ) . Позивач наполягає , що відповідач з 2011 року не проживав з тіткою , виїхав на постійне місце проживання до Росії . Також зазначає , що у тітки була хвороба - злоякісна пухлина і саме позивач останні роки її життя здійснював догляд та поховав її . Наявна реєстрація відповідача в квартирі позбавляє позивача можливості реалізувати свої спадкові права щодо майна померлої , тому просить встановити юридичний факт та визнати ОСОБА_4 таким , що втратив право користування жилим приміщенням в АДРЕСА_1 посилаючись на ст. 107 ЖК України .

Про те , суд не може погодитися з позивачем , а саме позивачем невірно вибраний захист права , не ті слід застосовувати правовідносини , на які посилається позивач , він просить встановити факт непроживання відповідача та визнання його таким , що втратив право користування квартирою , дані відносини дійсно регламентуються Житловим Кодексом , та зі змісту позовної заяви метою подачі позову до суду - є спір про спадкування після померлої тітки , оскільки відповідач фактично прийняв спадщину , а позивачу відмовили у видачі свідоцтва про право на спадщину , цей розділ регламентується Цивільним Кодексом України - Книгою шостою спадкове право . Позивач в позовній заяві зазначає , що відповідач не піклувався про дружину , яка хворіла , а саме позивач здійснював догляд . Всі вимоги позивача - отримання спадкового майна , дані відносини регламентуються Цивільним Кодексом України , і саме в позові слід посилатись на закон , який регулює конкретні правовідносини .

У відповідності до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу . У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту , який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов*язальних правовідносин . Тобто потерпіла особа не звертається з усіма передбаченими вимогами до суду , а обирає той спосіб захисту , який відповідає характеру порушення її права чи інтересу . Зі матеріалів справи вбачається , що стороною позивача невірно вибраний спосіб захисту права , всі вимоги стосуються спадкового права , прийняття спадщини та спору щодо нього , і задля цього подача позову до суду з метою отримання спадщини , посилання на норми Житлового Кодексу є похідними і не відповідають характеру порушення права .

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Згадані вище способи захисту мають універсальний характер, вони можуть застосовуватись до всіх чи більшості відповідних суб'єктивних прав. Разом з тим зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним. Відповідно до абз. 2 п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

ЦК та іншими законами може встановлюватися для захисту певних чи окремих категорій прав спеціальні способи захисту прав. Наприклад, земельне законодавство регулює відносини, у тому числі й цивільні, об'єктом яких є земля; сімейне законодавство містить норми щодо захисту цивільних прав, пов'язаних з сімейними відносинами, тощо. З урахуванням наведеного суд під час розгляду і вирішенні цивільної справи визначає спосіб захисту виходячи із закону, який регулює конкретні правовідносини, і тих юридичних фактів, що обумовлюють виникнення цих правовідносин та цього спору.

У тих випадках, коли спеціальна норма закону встановила інший, ніж визначений ст. 16 ЦК, спосіб захисту, застосовується спосіб захисту, встановлений спеціальною нормою. Одночасно можуть застосовуватися положення ст. 16 ЦК і положення спеціальної норми щодо способу захисту у випадках, коли ці способи тотожні й на них поширюється дія ЦК (ст. 8 Сімейного кодексу України (далі - СК)).

Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст. 16 ЦК з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення.

Дослідивши докази в їх сукупності , суд приходить до висновку , що позовні вимоги не підлягають задоволенню .

Враховуючи викладене,та керуючись ст.ст.16,57-60,209,212-215,218,223 ЦПК України,ст.ст. 107 ЖК України ,суд,

Вирішив:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_4, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту про визнання особи такою, що втратила право користування жилою квартирою - відмовити .

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 10 днів .

.

Суддя: