У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

пр. № 2-о/759/218/15

ун. № 759/6107/15-ц

04 червня 2015 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Ключника А.С., за участю секретаря судового засідання Борисенко А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: територіальна громада в особі виконавчого комітету Берестовецької сільської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Заявник 16.04.2015 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із заявою в порядку окремого провадження та просив суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що гр. ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та гр. ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім'єю як чоловік та жінка без шлюбу по ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заяву обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, який є батьком заявника. Після його смерті відкрилась спадщина на належний йому будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та земельна ділянка площею 3,21 га. У встановлений законом строк мати заявника - ОСОБА_3 прийняла згадану спадщину, але не встигла іі оформити належним чином.

У липні 2014 року заявник звернувся до державного нотаріуса Коростенського району Житомирської області, щодо питання оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, в оформленні права на спадщину нотаріусом було відмовлено, на підставі не доведення родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, а також з підстав пропущення строку для прийняття спадщини.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 листопада 2014 року у справі №279/7092/14-ц визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю в два місяці з моменту вступу рішення в законну силу.

Зі слів заявника нотаріусом було відмовлено в оформленні спадщини, у зв'язку з відсутністю документів, які посвідчували б реєстрацію шлюбу між спадкодавцями.

Зазначені обставини змусили заявника звернутися до суду за захистом свого порушеного права, з відповідною заявою.

У судовому засіданні 04.06.2015 року заявником підтримано заяву у повному обсязі з підстав викладених в ній.

Заінтересована особа в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Заслухавши пояснення заявника перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, встановлення факту проживання разом спадкодавців заявнику необхідно для прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, та підтверджується свідоцтвом про смерть, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с. 4).

Також із матеріалів справи вбачається, та підтверджується свідоцтвом про смерть, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 (а.с. 5)

У встановлений законом строк, заявник не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 листопада 2014 року у справі №279/7092/14-ц визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю в два місяці з моменту вступу рішення в законну силу (а.с. 15).

Разом з тим, жодних доказів, які б свідчили про звернення заявника до державного нотаріуса Коростенського району Житомирської області із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, у строк визначений заявнику рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 листопада 2014 року у справі №279/7092/14-ц, ОСОБА_1 суду не надано.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України та п. 5 ч. 1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом вони породжують юридичні наслідки.

У судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (ст. 256 ЦПК України).

Отже, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 та п. 5 ч. 1 ст. 256 ЦПК України та роз'яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Заявником під час розгляду справи не надано суду належних та допустимих доказів звернення до нотаріуса в межах додаткового строку визначеного судом для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З наведених вище обставин, вбачається, що при розгляді справи в порядку окремого провадження виник спір про право, який має вирішуватися в порядку позовного провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 235, 208-210, 292-296 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: територіальна громада в особі виконавчого комітету Берестовецької сільської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу - залишити без розгляду.

Роз'яснити заінтересованим особам їх право подати позов на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя А. Ключник