Справа № 304/309/15-ц
Провадження № 2/304/201/2015
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2015 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Шешені М. О.,

при секретарі - Готра І.В.,

з участю позивачки - ОСОБА_1,

свідків - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дубриницької сільської ради Перечинського району, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Перечинська державна нотаріальна контора та реєстраційна служба Перечинського РУЮ Закарпатської області про визнання права власності на незареєстрований будинок в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок з належними до нього господарськими спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за спадкодавцем ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся ОСОБА_4, після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будовами та спорудами. 28 січня 1968 року на випадок своєї смерті ОСОБА_4 залишила заповіт, посвідчений 26 червня 1986 року, згідно якого все своє майно заповіла своїй доньці ОСОБА_5 та своєму внуку ОСОБА_6 у рівних долях кожному. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_5, яка на випадок своєї смерті залишила заповіт, посвідчений державним нотаріусом першої Ужгородської державної нотаріальної контори, згідно якого все своє майно заповіла своїй доньці ОСОБА_1 Спадкове майно складалося з квартири, що знаходиться в АДРЕСА_2 та житлового будинку АДРЕСА_1 Закарпатської області. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду було встановлено, що ОСОБА_5 постійно проживала на день смерті з ОСОБА_4 у будинку АДРЕСА_1. Таким чином було встановлено, що ОСОБА_5 є спадкоємцем майна померлої ОСОБА_4, а позивачка в свою чергу є спадкоємцем в цілому майна матері ОСОБА_5 На підставі наведеного, з метою оформлення права на спадщину вона звернулася до нотаріальної контори, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на житловий будинок, тому просить позов задовольнити.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю та просила такі задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що на день смерті ОСОБА_4 її донька ОСОБА_5 фактично проживала, хоча і не була зареєстрована, у будинку АДРЕСА_1, доглядала за своєю матір'ю та спільно з нею вела домашнє господарство.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_3 дав аналогічні пояснення, що і свідок ОСОБА_2

Ані представник Дубриницької сільської ради Перечинського району ані представник реєстраційної служби Перечинського РУЮ у судове засідання не з'явилися, однак подали заяви, у яких просять розглянути справу без їхньої участі.

Суд, заслухавши позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивачки - ОСОБА_4, про що свідчить свідоцтво про смерть НОМЕР_1, видане повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Закарпатській області 02 жовтня 2014 року, актовий запис №34.

Також встановлено, що ОСОБА_4 заповіла була житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних долях кожному, про що свідчить заповіт від 26 червня 1986 року, посвідчений державним нотаріусом Перечинської державної нотаріальної контори Вогар М.Ю., зареєстрований в реєстрі за №65 «а».

Разом з цим встановлено, що ОСОБА_5 постійно проживала з ОСОБА_4 в будинку АДРЕСА_1, на день смерті останньої, про що свідчить рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2014 року.

Крім цього встановлено, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, про що свідчить свідоцтво про смерть НОМЕР_2, видане відділом реєстрації актів Ужгородського міського управління юстиції Закарпатській області 23 вересня 2004 року, актовий запис №957.

Також встановлено, що на час відкриття спадщина з ОСОБА_5 фактично постійно проживала її донька - позивачка ОСОБА_1, про що свідчать показання свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 дані у судовому засіданні.

Разом з цим встановлено, що позивачці ОСОБА_1 було відмовлено в оформленні спадщини, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на даний житловий будинок АДРЕСА_1 Закарпатської області.

Крім цього встановлено, що ОСОБА_6 відмовляється від спадщини на користь сестри ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить заява ОСОБА_6 від 01 жовтня 2014 року, посвідчена нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Балаж М.В. та зареєстрована в реєстрі за №1186.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї… Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно роз'яснень, які містяться в абзаці 3 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику в справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, з урахуванням вищевикладеного та використовуючи винятковий спосіб захисту, а саме визнання права власності на спадкове майно, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Тому, керуючись ст.ст.328, 1216, 1217, 1220, 1222, 1223, 1268, 1269, 1270, 1275 ЦК України, ст.ст.1, 2, 4, 6, 7, 10, 11, 57-60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Дубриницької сільської ради Перечинського району, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Перечинська державна нотаріальна контора та реєстраційна служба Перечинського РУЮ Закарпатської області про визнання права власності на незареєстрований будинок в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 Закарпатської області в порядку спадкування за спадкодавцем ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: Шешеня М. О.